HU186081B - Process and apparatus for stimulating healing of pathologic points on the surface of the body first of all of wounds, ulcera and other epithelial lesions - Google Patents
Process and apparatus for stimulating healing of pathologic points on the surface of the body first of all of wounds, ulcera and other epithelial lesions Download PDFInfo
- Publication number
- HU186081B HU186081B HU812538A HU253881A HU186081B HU 186081 B HU186081 B HU 186081B HU 812538 A HU812538 A HU 812538A HU 253881 A HU253881 A HU 253881A HU 186081 B HU186081 B HU 186081B
- Authority
- HU
- Hungary
- Prior art keywords
- light
- priority
- treatment
- polarizer
- light source
- Prior art date
Links
Classifications
-
- A—HUMAN NECESSITIES
- A61—MEDICAL OR VETERINARY SCIENCE; HYGIENE
- A61N—ELECTROTHERAPY; MAGNETOTHERAPY; RADIATION THERAPY; ULTRASOUND THERAPY
- A61N5/00—Radiation therapy
- A61N5/06—Radiation therapy using light
-
- A—HUMAN NECESSITIES
- A61—MEDICAL OR VETERINARY SCIENCE; HYGIENE
- A61N—ELECTROTHERAPY; MAGNETOTHERAPY; RADIATION THERAPY; ULTRASOUND THERAPY
- A61N5/00—Radiation therapy
- A61N5/06—Radiation therapy using light
- A61N5/0613—Apparatus adapted for a specific treatment
- A61N5/0616—Skin treatment other than tanning
-
- A—HUMAN NECESSITIES
- A61—MEDICAL OR VETERINARY SCIENCE; HYGIENE
- A61N—ELECTROTHERAPY; MAGNETOTHERAPY; RADIATION THERAPY; ULTRASOUND THERAPY
- A61N5/00—Radiation therapy
- A61N5/06—Radiation therapy using light
- A61N2005/0635—Radiation therapy using light characterised by the body area to be irradiated
- A61N2005/0643—Applicators, probes irradiating specific body areas in close proximity
- A61N2005/0644—Handheld applicators
-
- A—HUMAN NECESSITIES
- A61—MEDICAL OR VETERINARY SCIENCE; HYGIENE
- A61N—ELECTROTHERAPY; MAGNETOTHERAPY; RADIATION THERAPY; ULTRASOUND THERAPY
- A61N5/00—Radiation therapy
- A61N5/06—Radiation therapy using light
- A61N2005/0664—Details
- A61N2005/0665—Reflectors
-
- A—HUMAN NECESSITIES
- A61—MEDICAL OR VETERINARY SCIENCE; HYGIENE
- A61N—ELECTROTHERAPY; MAGNETOTHERAPY; RADIATION THERAPY; ULTRASOUND THERAPY
- A61N5/00—Radiation therapy
- A61N5/06—Radiation therapy using light
- A61N2005/0664—Details
- A61N2005/0667—Filters
-
- A—HUMAN NECESSITIES
- A61—MEDICAL OR VETERINARY SCIENCE; HYGIENE
- A61N—ELECTROTHERAPY; MAGNETOTHERAPY; RADIATION THERAPY; ULTRASOUND THERAPY
- A61N5/00—Radiation therapy
- A61N5/06—Radiation therapy using light
- A61N2005/073—Radiation therapy using light using polarised light
Landscapes
- Health & Medical Sciences (AREA)
- Engineering & Computer Science (AREA)
- Biomedical Technology (AREA)
- Life Sciences & Earth Sciences (AREA)
- Pathology (AREA)
- Radiology & Medical Imaging (AREA)
- Nuclear Medicine, Radiotherapy & Molecular Imaging (AREA)
- Animal Behavior & Ethology (AREA)
- General Health & Medical Sciences (AREA)
- Public Health (AREA)
- Veterinary Medicine (AREA)
- Biophysics (AREA)
- Radiation-Therapy Devices (AREA)
- Pharmaceuticals Containing Other Organic And Inorganic Compounds (AREA)
Description
A találmány tárgya berendezés a sejttevékenységgel összefüggő biológiai folyamatok stimulálására, különösen a testfelületen található pathológiás képletek, úgymint sebek, fekélyek és egyéb sérülések gyógyulásának elősegítésére, amely a fénysugárzás biológiai 5 stimuláló hatásának alkalmazásán alapul.
A lézer fénnyel való megvilágítás ismert módon biológiai stimulatív hatást fejt ki. Az erre irányuló kísérletek dr. Mester Endre professzor irányításával már 1967 óta folynak és a kezdetben csak szerény fel- 1G tételezés azóta széleskörű kísérleti igazolást nyert. A lézer fénnyel való kezelés gyógyító hatásának ma már komoly irodalma van. A tapasztalatok összegzése található Mester Endre: „Laser Application in Promoting of Wound-Healing” c. munkájában, amely meg- 15 jelent a Laser in Medicine 1980. évi kiadványában (szerk. H.K. Koebner, Wiley-Interescience Publ. 1980). Ilyen összefoglaló jellegű műnek tekinthető még Mester Endre: „Dér Laser” c. műve (szerk. K. Dinstl és P. L. Fischer, Springer-Verlag, 1981.). Itt 20 említjük meg, hogy a lézerfénnyel ellentétben az egyéb természetes vagy mesterséges fénnyel való kezelések biológiai stimulációs hatást nem mutattak.
A lézerfény gyógyító hatása elsősorban nehezen gyógyuló sebek, fekélyek kezelésénél mutatkozik. Is- 25 mert módon ilyen krónikusnak mondható fekélyek viszonylag gyakran alakulnak ki idős, keringési rendellenességgel rendelkező embereknél. A hosszan tartó fekvés hatására is sokszor keletkeznek nehezen gyógyuló felfekvéses sebek. 30
A lézerfénnyel való kezelés során a lézerfény-nyalábot prizma, tükör vagy száloptika segítségével a sebre irányítják és a nyaláb mozgatásával a seb teljes felületét letapogatják. A féaysűrűség 20—150 mW/cm! között van és a kezelés során a maximális energiasűrűsé- 35 get 4 J/cm2 körüli értékre állítják be. A kezelést szakaszosan, általában heti két alkalommal végzik, és az átlagos gyógyulási időtartam 10—12 hétre tehető.
A lézerfény biológiai stimuláló hatásának magyarázatára igen sok, egymásnak többszörösen is ellent- 4t; mondó elméletet látott napvilágot, tudományosan elfogadható magyarázattal eddig még nem lehetett találkozni.
A közölt eredmények alapján a lézerfényes kezelésnek tág alkalmazási területe lenne, a gyakorlati ta- 45. pasztalatok alapján azonban ez a kezelés nem terjedt el olyan mértékben, mint amit hatása indokolna.
A széleskörű elterjedést több körülmény akadályozza. Ezek közül kiemelkedő jelentőségű, hogy a megfelelő nyalábátmérőt és teljesítményt biztosító fo- 50 iyamatos üzemű lézerek ára meglehetősen magas, kezelésük nagy szakértelmet és magasfokú technikai felszereltséget igényel. A nyalábkeresztmetszet növelésének technikai korlátái is vannak, ezért nagyobb területű sebek gyógyításánál a sebfelület letapogatása fo- 55 kozott körültekintést tesz szükségessé.
Az orvosoknak a lézerfény viszonylag tartós alkalmazásától való idegenkedését magyarázza még az is, hogy a lézerfény és az élő anyag kölcsönhatásai pontosan még nem ismertek, és az esetleges mellékhatá- eo sok fellépése sem zárható ki egyértelműen. Nem ismertek még a lézerfény ko-karcinogén hatásai sem. Egyes szerzők ilyen hatást feltételeznek valamilyen psoralen származékos kezelés alatt álló betegek lézerfénnyel való besugárzásánál. 65
A találmány feladata olyan berendezés létrehozása, amely a lézerfénnyel legalább egyenértékű biostimulativ hatást képes kiváltani anélkül, hogy alkalmazásánál a lézerfény előállításával kapcsolatos nehézségek fellépnének vagy a szervezetre gyakorolt hatása ismeretlen lenne.
A kitűzött feladat megoldásához abból a tényből kiindulva jutottunk el, hogy a sejtmembrán kettős lipid rétege fiziológiás állapotban a folyadék kristályokhoz hasonló fázisáiiapot környékén van. A polarizált fény és a folyadék kristályok kölcsönhatásából ismert, hogy adott intenzitásküszöböt meghaladó polarizált fény a folyadék kristályokban állapotváltozást tud előidézni. Feltételeztük, hogy megfelelő tulajdonságokkal rendelkező polarizált fény képes átrendezni a sejtmembrán kettős lipidrétegének a poláros fejeit. Ettől az átrendezéstől a sejtmembránhoz kötődő, illetve a sejtmembránon keresztül lezajló folyamatok észrevehető megváltozását vártuk.
A találmány lényegét az a felismerés képezi, hogy a biológiai stimulatív hatás nem elsősorban a lézerfény, hanem a poláros fény alkalmazásához kötődik, és a lézerfény csak azért képes ilyen hatást kifejteni, mert egyúttal polarizált fény is. A normál, inkoherens látható fény tehát ugyanúgy kiválthat biológiai stimuláló hatást, ha egyúttal lineárisan polarizált is.
Ezzel összhangban a testfelületeken található pathológiás képietek, különösen sebek, fekélyek és egyéb hámsérülések gyógyulásának síimulálása úgy oldható meg, hogy a pathológiás területet adott állandó és folyamatos teljesítménysűrűség mellett fénnyel besugározzuk, és a besugárzást inkoherens, 300 nm-nél nagyobb hullámhosszúságú összetevőket tartalmazó lineárisan polarizált fénnyel végezzük. A stimuláló hatás a sejttevékenységgel összefüggő biológiai folyamatoknál általában jelentkezik.
A besugárzási eljárás egy előnyös foganatosítási módjánál a besugárzás során a teljesítménysűrűséget 75 és 150 mW/cm2 közé állítjuk be.
A gyógyulási folyamat szempontjából előnyös, ha a besugárzást időszakosan végezzük, és egy-egy időszak során a felületre legfeljebb 5 J/cm2 energiával hatunk.
A kezelésnél legalább a 400 és 700 nm közé eső hullámhossztartományban folytonos vagy kvázi-folytonos spektrális eloszlású és lényegében párhuzamos sugarú fénynyalábot alkalmazunk, a felületet pedig nagyjából merőleges irányból sugározzuk be.
Ha a besugárzó fény nyalábkeresztmetszete kisebb a pathológiás területnél, akkor a besugárzást célszerűen a nyaláb és a kezelt terület relatív elmozdításával végezzük oly módon, hogy először a kezelendő terület széleit sugározzuk be, majd körkörösen haladunk annak belseje felé. A besugárzás során előnyös, ha legalább 3 cm2 keresztmetszetű nyalábot használunk, és a kezelést normál szobahőmérsékletű környezetben végezzük.
A találmány tárgya lineárisan polarizált fényt kibocsátó berendezés a sejttevékenységgel összefüggő biológiai folyamatok stimulálására, különösen a testfelületen található pathológiás képletek, úgymint sebek, fekélyek és egyéb sérülések gyógyulásának elősegítésére, amely 300 nm-nél nagyobb hullámhosszú fényt előállító fényforrást tartalmaz, és a berendezésnek a találmány szerint inkoherens fényt előállító fényforrása, ezzel egybeépített vagy tőle elkülönített polarizá-2186081 tora és a fénysugarakat adott irányba rendező fényterelő rendszere van.
Az így felépített berendezés tehát lényegesen különbözik a lézerforrásoktól, mivel fénye inkoherens, célszerűen folytonos vagy kvázi folytonos spektrális eloszlású, továbbá lényegesen egyszerűbb a szükséges intenzitás mellett nagy nyalábátmérőt biztosítani.
A szerkezeti kialakítás szempontjából előnyös, ha a fényterelő rendszer legalább részben a fényforrással van egybeépítve, például, amikor a fényforrás mögött. a visszafelé irányuló sugarakat előre irányító reflektorfelület helyezkedik el.
A fényforrást előnyösen fémhalogén lámpa vagy izzólámpa képezi. A berendezés hőterhelésének csökkentése érdekében reflektorfelület alkalmazásakor előnyös, ha azt hidegtükör képezi. Az irányítottság szempontjából előnyös, ha a reflektor forgási paraboloid vagy szférikus kiképezésű.
A kezelt felület védelme szempontjából előnyös, ha a fénysugarak útjába ultraibolya szűrő van közbeiktatva.
Amennyiben a fényterelő rendszer egyik részét a lámpával egybeépített reflektorfelület képezi, a kedvezőbb fényterelés céljából a lámpa előtt lencsékből álló nyalábképző optika is elhelyezhető.
A lámpa által keltett hő elvezetésére a reflektorfelület mögött ventillátort célszerű elhelyezni.
A polarizált fény előállításának egy könnyen megvalósítható kivitelénél külön polárszűrőt alkalmazhatunk. A szűrő által nem polarizált infravörös tartomány felesleges hóterhelésének megakadályozására célszerű infravörös szűrőt is alkalmazni.
A lineárisan polarizált fénysugarak előállításának egy másik célszerű megoldásánál a polarizátort az irányított fénysugarait útjába helyezett reflexiós polarizátor képezi, amelynek' a rá beeső fénysugarakkal Brewster szöget bezáró legalább egy reflexiós felülete van, és előnyös, ha a reflexiós polarizátor több, egymással közzel elválasztott plánparallel üveglemezből áll.
A reflexiós polarizátor alkalmazása nemcsak látható, hanem az infravörös tartományban is lehetővé teszi polarizált sugarak előállítását, így a kezelés szempontjából az infravörös tartományba eső összetevők is hasznosak, kiszűrésük szükségtelen. A nagyobb spektrális sávszélesség miatt ugyanolyan kisugárzott polarizált fényffeljesítmény előállításához kisebb lámpateljesítmény szükséges, így a melegedés mértéke csökken, a méretek és a súly csökkenthetők és a teljesítményfelvétel is kisebbé válik. Az infravörös sugarak behatolási mélysége nagyobb, így a besugárzással a felület alatti szövetek stimulálása is bekövetkezik..
A poláros fénnyel·-Való. találmány szerinti kezelés gyógyulást stimuláló-hatását legpregnánsabban az évek óta fennálló, krónikus sebek besugárzásánál nyert tapasztalatok demonstrálják.
A kezelés hatására a sebgyógyulás folyamata megindult, a sebek először feltisztultak, a váladékképződés csökkent, majd megszűnt. A sebalapon érvégződések jelentek meg, és megindult a sebszéli hámosodás. A gyógyulás folyamata egyenletes volt, a sebek alapjai feltelődtek, majd esetenként pörkképződés után gyógyultak.
A sebváladékból az egyes kezelések előtt és után vett kenetek citológiai vizsgálata alapján a besugárzás hatását a következőkben foglalhatjuk össze.
A besugárzás fokozta az épü baktériumfagocitózisra kész fehérvérsejtek arányát a nekrotikus fehérvérsejtekhez viszonyítva.
Nemcsak a fagocitózisra kész fehérvérsejtek száma nőtt, hanem jelentősen fokozódott a fagocitózis intenzitása is. Ez egyrészt abban jelentkezett, hogy többszörösére nőtt az egy fehérvérsejt által bekebelezett baktériumok száma, másrészt abban, hogy az ép fehérvérsejtek nagyobb százaléka fagocitált.
' Néhány kezelés után megjelentek az immunológiai védekezésben résztvevő sejtek, úgymint az eozinofil sejtek, a limfociták és a monociták.
A sejtek citoplazmájában a mikroszkóppal vizsgálható granulumok mennyisége és minősége jelentősen változott a kezelés hatására, amikor is jól látható, nagyszemcsés granuláció jelent meg.
A kenetben látható eredetileg nem létező vagy vékonyszálú, töredezett és csekély mennyiségű fibrinszál mennyisége a kezelés hatására többszörösre növekedett, hosszúságuk megnőtt, a szálak vastagabbak, gyakorta kötegezettek lettek.
A humorális védekezés beindulását bizonyítják a sebváladék immunfehérje összetételében a kezelés hatására bekövetkezett változások is. A poláros fénnyel való besugárzás fokozta az immunfehérjék mennyiségi növekedését, természetesen a különböző frakciók esetében különböző mértékben. Legnagyobb mértékű átlagos növekedést az immunoglobulin M-nél tapasztaltunk, amely 85% körül volt, míg a legkisebb mértékű, mintegy 21 %-os növekedés az immunoglobulin-A 'frakcióban jelentkezett. . '.
Az itt leírt biológiai hatások szorosan összefüggenek a sejtmembrán kettős lipíd rétegében lévő poláros fejek konformáció .változásához kötődő fázisátalaku-: lássál, illetve a poláros fénynek a kettős lipid rétegre gyakorolt hatásával. Feltételezhető ugyanis, hogy a poláros fény hatására az immun sejtek környezetében lévő antigén struktúrák az immun sejtekben nem specifikus válasz triggerelésével vagy érzékenységük fokozásával immunválaszt váltanak ki, és ez egyéb tényezők mellett a sebgyógyulást is elősegíti.
Ha a limfocita membrán struktúrában a poláros fény hatására változás jön létre, akkor ez egyrészt növeli a limfocita receptorok aktivitását, másrészt a membrán struktúra változása közvetlenül aktiválja a ciklusos adenozin monofoszfátot, amely képes ezáltal beindítani a sejt energia termelő folyamatát. A fenti két hatás megindíthat egy helyi immunválaszt.
A megindított immunválasz során lymphokinek szabadulnak fel, és ezek immunológiai láncreakciót indítanak be. Ennek során beindul a M1F faktor (Migration Inhibitory Factor), amely gátolja a makrofágok.továbbvándorlását. A beinduló MCF (monocyta chemotactikus faktor), az NCF (neutrophil chemotactikus factor) és az ECF (eosinophil chemotactikus faktor) a monocitákat, a neutrofil granulocitákat és az eozinofil sejteket az érintett területre csalogatja.
Ennek következtében az említett sejtek az adott területre vándorolnak.
A membrán szerkezet változásának következtében fokozódik az SRF faktor (skin reactiv faktor) mennyisége, ami az erek permeabilitását fokozza, ez
-3186081 elősegíti a vérkeringést, és a véráramban lévő védekező sejteknek a sebfelüietre való transzportját.
A fent leírt események elősegítik a celluláris immunválaszt (T lymphociták, killer sejtek), valamint a humorális immunválaszt a T helper sejtek segítségével.
A sejtfalon keresztül történő transzportot elősegíti az is, hogy az interstitiumban lévő részecskék a villamos tér hatására az eredetileg szabálytalan alakzatból rendezett alakzatot vesznek fel. A rendeződést H.P. Schwan és L.D. Sher: „Alternating Current Field-Induced Forces and Their Biologicaí Imp’ications” c. cikke is leírja (J. Electrochem. Socieíy, January 1969, pp 22c—25c).
A találmány szerinti megoldást a továbbiakban kiviteli példák kapcsán, a rajz alapján ismertetjük részletesebben. A rajzon az
1. ábra találmány szerinti berendezés első kiviteli alakjának egyszerűsített vázlata metszetben, ε
2. ábra egy másik kiviteli alak vázlata metszeti ábrázolásban, a
3. ábra a 2. ábrához hasonló vázlat, ahol a fénysugarak iránya megfordul, a
4. ábra egy további kiviteli alak vázlata, ahol a polarizátort Nicol-prizma képezi, az
5. ábra az 1. ábrán, vázolt berendezés egy konkrét kiviteli alakjának összeállítási rajza metszeti ábrázolásban, a
6. ábra az ultraibolya és az infravörös szűrők jellegzetes transzmissziós karakterisztikája, a
7. ábra a polárszűrők különböző típusainak transzmissziós és keresztezési karakterisztikája, ε
8—16. a) és b) esetenként c) ábrák sebváladékból vett kenetek mikroszkópos képei, amelyek a kezelést megelőző, illetve követő citológiai állapotokat demonstrálják, a
17. a) és b) ábrák az immunfehérje frakciók méréséhez használt kartonrajzokat szemléltetnek kezelés előtti és azt kővető minták vizsgálatánál, és a
18—20. ábrák a sebgyógyulás folyamatát szemléltető diagramok.
A biológiai stimuláló hatás kiváltásához adott hullámhossztartományba eső, megfelelő intenzitású polarizált fényre van szükség. Bár polarizált fény előállítására már számos megoldás ismert, az alábbiakban összefoglaljuk és kiviteli példákon bemutatjuk azokat a sajátos feltételeket, amelyekre a sebgyógyításnál alkalmazott polarizált fényforrásoknál figyelemmel kel! lenni.
Az 1. ábrán a sebgyógyításhoz használható polarizált fényt előállító berendezés első kiviteli alakjának vázlatát tüntettük fel. A fényforrást képező 10 lámpa 11 reflektorfelülettel van egybeépítve, amely a hátrafelé irányuló fényt tengelyirányban előre· vetíti. Ha a 10 lámpát pontszerű vagy közel pontszerű fényforrás képezi és a 11 reflektorfelüíet forgási paraboloid, akkor a fénysugarak túlnyomó része az optikai tengellyel párhuzamos irányban halad. A 10 lámpát ekkor a lí reflektorfelület gyújtópontjába kell helyezni.
A tengelyirányban a 10 lámpa után következő elemet 12 infravörös szűrő képezi, amelynek feladata a 10 lámpából kiinduló infravörös sugarak kiszűrése. Az előre irányuló infravörös fénysugarak kiszűrűsét illetve szintjének lecsökkentését elősegíti, ha a 11 reflektorfelületet hidegtükörből képezzük ki, amely a látható fényt teljes egészében reflektálja, de az infravörös sugarakra reflexiós tényezője csak mintegy 20%, így a hátrafelé irányuló infravörös sugarak kb. 80%-a rajta áthalad. A 12 infravörös szűrő a fototechnikában alkalmazott típusú lehet, ilyen például a • Spezial-Glas GmbH NSZK cég KG—4 típusú infravörös szűrője. Egy ilyen infravörös szűrő transzmissziós karakterisztikáját tüntettük fel a 6. ábrán (IRF görbe). A 12 infravörös szűrő alkalmazását szükségesnek tartjuk, mert infravörös szűrés nélkül a kezelt felületre jutó hőterhelés nemkívánt hatásokat vonhat maga után. A kezelt felületre jutó mintegy 25—150 mW/cm2 fényteljesítménysűrűségnek döntően a látható fény tartományába kell esnie.
Az 1. ábrán 13 fényterelő rendszert csak vázlatosan szemléltettünk. A 13 fényterelő rendszer feladata, hogy a 10 lámpa fényét a lehető legegyenletesebben térbeli elosztás mellett a 2 optikai tengellyel párhuzamos irányba vetítse. A 13 fényterelő rendszer kialakítható hagyományos optikai lencserendszerből, de ilyennek tekintendő a 10 lámpa a 11 reflektorfelülettel, ha együttesen képesek a szükséges tengelyirányú sugárnyaláb létesítésére. A tengellyel szöget bezáró sugarak kizárását a rendszert burkoló csőalakú 14 ház hosszának növelésével is elérhetjük. A 13 fényterelő rendszert tehát nem kell minden esetben lencsékből kialakítani. A lencsékből kialakított megoldás hátránya ugyanis a viszonylag jelentős fényabszorbeió, aminek következtében adott kimeneti fényteljesítmény eléréséhez nagyobb lámpateljesítményt kell választani. A lámpateljesítményt viszont elsősorban a hűtési problémák miatt célszerű a lehető legalacsonyabb szinten tartani.
Az emberi szervezet ismert módon érzékeny az ultraibolya sugarakra. Ez az érzékenység fokozottan jelentkezik sebfelületek, beteg szövetek esetében. A kisugárzott fénynek ezért ultraibolya összetevőket nem szabad tartalmaznia. Az ultraibolya sugarak hatásos kiszűrését 15 ultraibolya szűrő végzi. Bár az ultraibolya sugarakat az üvegből készült lencsék is szűrik, célszerű még lencsék alkalmazásakor is külön 15 ultraibolya szűrőt a rendszerbe beiktatni. A gondos ultraibolya szűrés jelentősége különösen lencse nélküli megoldásoknál nagy. A 6. ábrán az UVF diagram egy a fototechnikában szokásosan használt ultraibolya szűrő áteresztési karakterisztikáját szemlélteti. Az ultraibolya sugarak még hatásosabb elnyomása érdekében a 15 ultraibolya szűrőt megvalósíthatjuk a fototechnikában használt sárga színszűrővel is. Ekkor a látható tartományban elsősorban az alacsonyabb hullámhosszúságú részen is csökken az átengedett fényteljesítmény. A 6. ábra YF diagramja egy jellegzetesen sárga színszűrő karakterisztikáját szemlélteti.
A lineárisan polarizált fénysugarakat a fény útjába helyezett 16 polárszűrő segítségével állítjuk elő. A 16 polárszűrőt kialakíthatjuk a fototechnikában általánosan használt polárszűrő lapból. Ilyen például a Spindler-Hoyer GmbH NSZK cég 4K típusú polárszűrője. A 7. ábrán a PF diagram egy ilyen polárszűrő átviteli karakterisztikáját szemlélteti. A polarizációs szűrés hullámhossz-függését a keresztezési karakterisztika alapján figyelhetjük meg. Itt két polárszűrőt ellentétes polarizációs irányokkal helyeztünk egymás mögé, aminek eredményeként az ellentétesen polarizált fénysugarak egymást kioltják. A 7. ábra CR diag-
2.
ramján ilyen k'eresztezési karakterisztika látható. Megfigyelhetjük, hogy az infravörös tartományban, mintegy 800 nm hullámhossz felett a kioltás már nem érvényesül, azaz a szűrő az infravörös hullámokat nem polarizálja.
A 2. ábrán a berendezés egy másik kiviteli alakját tüntettük fel..Ennél a megoldásnál a 10 lámpa és a 11 reflektorfelület 17 lencsével együtt a tengellyel párhuzamos sugarakat állít elő. A 17 lencse két részből áll, úgymint 20Tencsetestből és 21 bevonatból. A 20 len- 1 esetést kialakítható infravörös szűrést megvalósító üvegből, és ekkor a 21 bevonat ultraibolya szűrőként alakítandó ki. A 20 lencsetest és a 21 bevonat szerepe fel is cserélhető, ekkor a 20 lencsetest végzi az ultraibolya szűrést és a 21 bevonat készül infravörös szű- 1 rést létesítő anyagból.
A csőalakú 14 házban tengelyirányban haladó fénysugarak polarizált fénnyé való alakítását a 2. ábrán vázolt megoldásnál tükrök segítségével végezzük. A 14 házban 10 lámpától távoli helyzetben 22 polarizá- 2 tor tükör helyezkedik el oly módon, hogy a tengelyirányban érkező fénysugarak beesési szöge 55° legyen. A 22 polarizátor tükörről a fény ferdén, a pontvonallal jelölt irányban reflektálódik, és egy másik 23 tükörre esik, amely párhuzamos helyzetű a 22 polari- 2 zátor tükörrel. A 23 tükör egy a 14 házzal összekapcsolt 24 házban helyezkedik el, és mind a 14 házon, mind pedig a 24 házon a reflektált fénysugarakat átengedő 25 illetve 26 nyílás van kiképezve. A 23 tükör a fénysugarakat tengelyirányban reflektálja. A 24 3 házat 27 üveglap zárja le, amely elsősorban a belső részek portól való védelmét végzi, másrészt ultraibolya szűrést is végez. A fizikából ismeretes, hogy a megfelelő szögben elrendezett tükrök alkalmasak polarizált fény előállítására, nemcsak a látható, hanem az infra- 3 vörös tartományban is.
Most a 3. ábrára hivatkozunk, amelyen a 2. ábrához hasonló elrendezés látható. A 10 lámpa most ' gömbalakú 11 reflektorfelülettel van egybeépítve, amely előtt szférikus 28 lencse helyezkedik el. A 11 4 reflektorfelület hidegtükörként van kiképezve, ezért az infravörös -sugarak egy része a fénysugarakkal ellentétes irányban a 10 lámpa mögötti térrészbe jut. Ebben a térrészben 29 ventillátor helyezkedik el, amely a 10 lámpát és a csőalakú 14 házat hűti. A leve- 4 gó 30 szellőzőnyílásokon keresztül oldalirányban távozik.
A 3. ábra elrendezése abban is különbözik a 2. ábrán bemutatottól, hogy a fényforrás a 14 ház jobb oldalán helyezkedik el és a kibocsátott fény iránya ellen- 5 tétes a berendezésből kilépő fénysugarakéval. Ennél a megoldásnál polarizátorként több normál üvegből készített 31 plánparallel lemezt használunk, amelyek egymással is párhuzamosak és síkjuk a rájuk vetődő fény irányával szöget zár be. A fény bte'ési szöge a 5 Brewster szöggel azonos, azaz 57°-os, amely mellett a róluk reflektált fénynek csak az egyik síkban polarizált komponensei vannak. Az egymás mögött elhelyezett 31 plánparallel lemezeknek e lemezek számához képest kétszeres számú reflektáló felülete van. Négy θ ilyen lemez alkalmazása mellett az együttesen reflektált fény a lemezekre eső fény míntegy35%-át teszi ki.
A 14 ház alatt közvetlenül egy nála kisebb méretű 32 ház helyezkedik ei, amely szerkezetileg a 14 házzal van egybeépítve. A 32 ház és a 14 ház között 33 nyílás van β kialakítva, amelynek mérete lehetővé teszi mindazon reflektált fénysugár továbbjutását, amelyek az összes polarizátor lemezen visszaverődtek.
A 33 nyíláson keresztülhaladt .reflektált fériysuga5 rak útjában 34 tükör helyezkedik el, amelynél a reflektált fénysugarak beesési szöge szintén 57°-os. A 34 tükör a rá eső fénysugarakat a 10 lámpát elhagyó sugarakkal párhuzamosan, de ellentétes irányban veri vissza. A visszavert 35 fénysugarak ezért végighalad0 nak a 32 házon és annak jobboldali végén lépnek ki. A kilépés helyén 36 lezáró lap helyezkedik el, amely infravörös és/vagy ultraibolya szűrést megvalósító anyagból áll. Az ilyen polarizátor átviteli karakterisztikáját a 7. ábrán a PR diagram szemlélteti.
5 A reflexiós polarizátor alkalmazása nemcsak látható, hanem az infravörös tartományban is lehetővé teszi polarizált sugarak előállítását, így a kezelés szempontjából az infravörös tartományba eső összetevők is hasznosak, kiszűrésük szükségtelen. A nagyobb spektrális sávszélesség miatt ugyanott kisugárzott polarizált fényteljesítmény előállításához kisebb lámpateljesítmény szükséges, így a melegedés mértéke csökken, a méretek és a súly csökkenthetők és a teljesítményfelvétel is kisebbé válik. Az infravörös sugarak 5 behatolási mélysége nagyobb, így a besugárzással a felület alatti szövetek stimulálása is bekövetkezik.
A kezelés során szükség van a fénysugár irányának változtatására. Ezt a berendezés 14 vagy 32 házához rögzített 37 tartóelem teszi lehetővé, amely a rajzon 0 külön nem vázolt állványhoz csatlakoztatható. Az állványon megfelelő, önmagukban ismert irányító és rögzítő szervek lehetővé teszik a fénysugarak irányának szükséges mértékű változtatását, illetve beállítását.
Most a 4. ábrára hivatkozunk, amelyen a találmány szerinti berendezés további kiviteli alakját szemléltettük. A fényforrásnak most sajátos kivitele van, amely . egyúttal biztosítja a tengellyel lényegében párhuzamos fénysugarak előállítását. A 10 lámpa a forgási paraboloid alakú 11 reflektorfelület gyújtópontjában helyezkedik el. A 10 lámpa előtt a 11 reflektorfelülettel kapcsolódó 38 sajtolt üveglap van. A 38 sajtolt üveglapnak szférikus külső részén 39 tükröző felület van, ami a ráeső fénysugarakat a pontszerűnek tekin5 tendő 10 lámpa középpontjába veri vissza. A 39 tükröző felület gyűrűalakú belső szélén túl a 38 sajtolt üveglap enyhén domború és átlátszó üvegből készült. A 38 sajtolt üveglap kialakítható infravörös és/vagy ultraibolya szűrőként is.
A 38 sajtolt üveglap átlátszó 40 középső részén már csak a tengellyel lényegében párhuzamos fénysugarak tudnak továbbjutni. A 38 sajtolt üveglap és a 11 reflektorfelület között a kapcsolatot 41 gyűrű létesíti.
Amíg a 39 tükröző felület normál reflektáló felület5 bői áll, a 11 reflektorfelületet célszerű hidegtükörből készíteni.
A 4. ábránál a polarizátort önmagában ismert 42 Nicol-prizma képezi, amely mészpátkristályból csiszolt két hasábból áll, amelyek egymással kanadabal3 zsam segítségével vannak összeragasztva. A rajzon bejelölt 43 szög 66°-os. A 42 Nicol-prizma 44 és 45 rögzítő betétek segítségével van a 14 házba erősítve. A 45 rögzítő betét elülső végét 46 üveglap zárja le, amely kialakítható infravörös szűrőként is.
Most az 5. ábrára hivatkozunk, amely egy az 1. áb5
-5186081 rán vázolt rendszerű polarizált fényforrás összeállítási rajzát szemlélteti, kevésbé változatos formában.
A 10 lámpát és a 11 reflektorfelületet a példakénti esetben a Tungsram 52210 vagy 52220 típusú hidegtükrös lámpája képezi, amelyet 50 hűtőbordás cső vesz körül. A 10 lámpát kerámiából készített 51 lámpafoglalat tartja, és ez utóbbi 52 állványra van szerelve. Az 52 állvány a 37 tartóelemmel együtt csavaros kötéssel van rögzítve az 50 hűtőbordás cső aisó részén. Az 50 hűtőbordás csövet hátul szellőzőnyílásokkal ellátott 53 tárcsa zárja ie, amelynek közepén csavaros kötéssel az elektromos bevezetés szerelvényei vannak rögzítve. Ugyanez a kötés 54 taríókengyel segítségével rögzíti a 29 ventillátort.
Az 50 hűtőbordás cső elülső végéhez szellőző résekkel ellátott 55 szűkítő csatlakozik, és ez menetes kötéssel 56 persellyel kapcsolódik. Az 56 persely belsejében 57 lencsetartó első 58 lencsét rögzít. Az 56 perselyfelül nyitott 59 szűrő.ártó csőben folytatódik. Annak felső nyílását oldható kötéssel rögzített 60 takaró lemez fedi. Az 59 szűrőtartó csőben több, a példakénti esetben négy szűrőtartó horony van kiképezve. A 60 takaró lemez eltávolításával a szűrő tartó horonyba megfelelő szűrőket helyezhetünk, illetve a rendeltetési cél változásakor a szűrők cserélhetők. Az 5. ábrán 61 infravörös szűrő és 62 polárszűrő helyezkedik el a szűrőtartó horonyban. Az 59 szürótartó csőhöz 63 lencsetartó cső csatlakozik oly módon, hogy a csatlakozásnál 64 ultraibolya szűrő rögzítésére van lehetőség. A 63 lencsetartó csőben 65 és 66 második és harmadik lencsék helyezkednek el.
Az 5. ábrán bemutatott berendezés mintegy 35—40 mm átmérőjű nyalábban polarizált fénysugarakat állít elő, amelynek haladási iránya az optikai tengellyel párhuzamos. A kibocsátott fény a látiiató hullámhossztartományba esik, beiőie mind az ultraibolya, mind pedig az infravörös összetevőket kiszűrtük.
Az 1—5. ábrákon bemutatott kiviteli alakok alapján megállapíthatjuk, hogy a sebgyógyháshoz olyan berendezésre van szükség, amely látható fényt bocsát ki, amelyből az ultraibolya és az infravörös összetevők hiányoznak, a kibocsátott tény lényegében párhuzamos nyalábban haiad, a nyalábon beiül az eloszlás egyenletes. A fény intenzitásának a nyalábban legfeljebb mintegy 150 mW/cm2 értékűnek keli lennie. A kibocsátott fény lineárisan polarizált.
A példaként bemutatott kiviteli alakok egyes részmegoldásai egymással természetesen értelemszerűen kombinálhatok. így például a 4, ábrán bemutatott fényforrás alkalmazható az 1. ábra szerinti rendszerben, de akkor ott nincs szükség a 13 fényterelő rendszer használatára. A találmány szerinti polarizált fényforrás tehát nem korlátozható a csak példaként bemutatott kiviteli alakok egyikére sem.
A találmány szerinti megoldás alkalmazását és az ennek során leszűrt tapasztalatokat az alábbi példák kapcsán ismertetjük.
A poláros fény hatásának bizonyítása céljából olyan betegeket kezeltünk, akiknél a hagyományos konzervatív sebkezelés valamennyi fajtáját kipróbálták már, de azok nem jártak átmeneti eredménnyel sem. A vizsgálat ezen szakasza összesen 23 betegre terjedt ki, és a betegségek aetiológiai megoszlása a következő volt: az ulcus cruris diabeteses angiopathia alapján alakult ki 7 betegnél: arteriosclerosis obliter&ns okozta 6 esetben: varicositas illetve posthromboticus syndroma miatt jött létre 6 betegnél; három esetben decubitust kezeltünk és egy esetben a kórkép hátterében chronicus osteomyelitis volt.
A poláros fénnyel való kezelést megelőzően a konzervatív kezelés során alkalmaztak Mikulitz-kenőcsös, Perubalzsamos kötéseket, Oxycórt, Panthenolspray-t, Solcoseryl gélét. Debrisant, valamint többféle antibiotikumos és szárító locális kötést. Általános in therápiaként Venorutont, Glyvenolt, Padutint, vitaminokat és egyéb roboráló szereket és kezelést kaptak. A poláros fénnyel való kezelést mindezek eredménytelensége után kezdtük meg. Csak a szélsőséges eseteket említve, volt 35 éve fennálló seb is, és több i u esetben a sebek 5—20 évvel a kezelés megkezdése előtt alakultak ki.
A poláros fénnyel való kezelést naponta egy-egy alkalommal végeztük, a sebfelületre vetített fényfolt területe mintegy 4 cm2, a teljesítménysűrűség pedig átla20 gosan 80 mW/cm2 volt. A fény spektruma 300 és 700 nm közé esett, a spektrális eloszlás nagy intenzitású diszkrét összetevőket nem tartalmazott. A kezelés időtartamát úgy választottuk meg, hogy a kezelt sebfelületre átlagosan 4 J/cm2 energia essen. Ahol a seb nagysága a fényfolt területét meghaladta, ott a fényforrás szakaszos elmozdításával végeztük a kezelést és ügyeltünk arra, hogy először a sebszéleket világítsuk meg, majd körkörös mozgatás során haladtunk a belső sebfelületek felé. A kezelés időtartama egy-egy ,!(; lámpaheiyzetben így jellegzetesen 1—2 perc közé esett.
Minden kezelés.előttés után a sebváladékból kenetét készítettünk. A keneteket fixálással és May-Grünwaid-Giemsa festéssel mikroszkópos kiértékelésre ké./·. szítettük elő. A kezelés előrehaladásával, ahogy a sebek váladékozása megszűnt, a kenetkészítés is lehetetlenné vált.
A kenetkészítésen kívül, a sebváladékból — amikor erre lehetőség volt — mintákat vettünk a szérumban /)tj lévő fehérjék, különösen az immunfehérjék összetételének meghatározása céljából.
A poláros fénnyel való kezelés ideje alatt a betegek a sebekre antibiotikumot nem kaptak, és csak száz fedőkötést alkalmaztunk.
.;· A· kezelések előtt és után vett kenetek citológiai vizsgálata alapján az alábbi általánosítható eredményeket kaptuk:
a) A poláros fénnyel való besugárzás hatására jelentősen megnőtt az ép, egészséges, baktériumfagoci>tózisra kész fehérvérsejtek aránya a nekrotikus, tehát már elpusztult fehérvérsejtekhez képest. A megvizsgált esetekben ez az aránynövekedés igen változatos. Néhány esetben előfordult, hogy míg a kezelés előtt a kenetben egyetlen ép fehérvérsejt sem volt látható, i - addig a besugárzás után közvetlenül készített kenetben az ép és a nekrotikus fehérvérsejtek aránya
50—50% volt.
A poláros fényű besugárzás elősegíti az ép fehérvérsejtek kilépését a sebfelületre. Az aránynövekedés az . s ép fehérvérsejtek javára majdnem minden kenetnél tapasztalható volt. A növekedés mértéke egy kezelés sorozaton belül az első néhány kezelés során fokozottabb.
A kénetekben előforduló fehérvérsejtek többsége neutrofil granulocita, amely a szervezet sejtes védeke-
zésének alapját képezi, és egyúttal ez a legelemibb védekezési forma. A neutrofil granulociták önmaguk feláldozásával, a. szervezet védelme érdekében bekebelezik a baktériumokat. A bekebelezés, azaz fagocitozis mértékét abból lehet lemérni, hogy egy-egy neutrofil granulocita hány baktériumot kebelez be.
Az itt elmondottakat a 8a, 8b és 9a, 9b ábrák szemléltetik. A 8a. ábrán kezelés előtti kenetet látunk, ahol sok extracelluláris baktérium' látható és a nekrotikus fehérvérsejtek döntő többségben vannak az épekhez viszonyítva. A kezelés utáni állapotban, amit a 8b. ábra szemléltet, az extracelluláris baktériumok lényegében eltűntek és főleg ép fehérvérsejteket látunk.
Egy másik jellegzetes kenettípust mutat a 9a. ábra, ahol kezelés előtt a nekrotikus sejtek száma nagy, majd a kezelést követően a 9b. ábrán megfigyelhetjük, hogy az ép sejtek száma lényegesen megnőtt.
b) A baktériumfagocitózis mértéke, azaz intenzitása is fokozódik. A fagocitózisra alkalmas fehérvérsejtek arányának növekedésén túlmenően a poláros fényű besugárzás következtében a fagocitózis intenzitása is megnövekszik. A kezelést megelőző, még igen renyhének mondható baktériumfagocitózis, amely sejtenként mintegy 8—10 baktérium bekebelezését jelentette, a besugárzás következtében intenzívebbé válik, a sejtek 80—100 baktériumot is fagocitáltak.
Az intenzitás növekedését jelenti az is, hogy az ép, élő fehérvérsejtek közül milyen arányban vesznek részt a fagocitálásban. Amíg a kezelés előtt az ép fehérvérsejteknek átlagosan mintegy csak 5—10 százaléka fagocitált, a besugárzást követően ez az arány 50—60%-ra növekedett.
A sebgyógyulás kezdeti szakaszán van a legnagyobb jelentősége a fenti két hatásának, mert a sebgyógyulást elsősorban az extracelluláris baktériumok jelenléte gátolja. A sebváladékban az ép, egészséges fehérvérsejtek megjelenése, valamint a baktériumfagocitózis intenzitásának kétfajta növekedése egyértelműen az extracelluláris baktériumok megsemmisítését mozdítja elő.
A 10. ábra kezelés előtti állapotot mutat, ahol kevés sejt fagocitál, és azok közül is egy-egy sejtben kevés baktériumot láthatunk. A 10b. ábrán, amely a kezelés utáni állapotot mutatja, láthatóan megnőtt a fagocitáló sejtek száma és az egy sejt által bekebelezett baktériumok mennyisége. Hasonlóan döntő intenzitásnövekedést láthatunk a 11a. és llb. ábrákon, amelyek szintén egy besugárzást megelőző és egy azt követő állapotot szemléltetnek. A besugárzás után vett kénetekből láthatjuk az extracelluláris baktériumok eltűnését is.
c) A poláros fénnyel való kezelés hatására megindul, illetve fokozódik a szervezet immunológiai (humorális) védekezése.
Ismeretes, hogy a baktériumok élleni védekezés ezen típusát a plazmasejtek, limfociták és a monociták biztosítják. Ezek a fehérvérsejt típusok a baktériumokat elpusztító immunfehérjéket bocsátanak ki. Az ilyen sejtek megjelentése tehát azt jelenti, hogy a szervezet mélyebb, immunológiai mechanizmusokat mozgósít a seb gyógyulása, a baktériumok elpusztítása érdekében.
Míg a besugárzás előtt a kénetekben általában csak neutrofil granulociták voltak láthatók, addig a besugárzás után megjelentek az immunológiai, a magasabbrendű védekezést biztosító fehérvérsejt típusok is, tehát az eozinofil sejtek, ’a limfociták és a monociták. Az esetek egy részében az ilyen sejtek megjelenése néhány kezelés után kezdődött. A megjelenés mértéke változatos volt. Előfordult, hogy a besugárzás előtt a fehérvérsejtekben nem találtunk limfocitát, majd ezek aránya a kezelés végén 4—10%-ra növekedett. A kezelések számának növekedésével már a másnapi besugárzás előtt is lehetett a sebváladékban limfocitát látni, de míg ezek aránya a besugárzás előtt például csak 2%-os volt, ez az arány a besugárzás után 20%ra növekedett.
Hasonló jelenséget figyeltünk meg az eozinofil granulociták esetében is, amelyek száma a kezdeti 0%-os arányról 1—5%-ra, majd a kezelési periódus egy későbbi fázisában a kezdeti 1 %-ról 20%-ra növekedett.
A monociták esetében 0%-ról 5%-ra, illetve 3%-ról 5%-ra való növekedést tudtunk kimutatni.
Az immunológiai védekezést biztosító sejtek megjelenése általában a második, harmadik kezelés során következett be, jelentős számszerű növekedést azonban általában a hetedik-kilencedik kezelés alatt és azt követően tapasztaltunk. Az ilyen sejtek stabil jelenlétével azonban csak a 15—20. kezelés után számolhattunk. Mindaddig a kezelést követően számuk a másnapi besugárzásra lecsökkent. Ekkorra már a seb látható gyógyulása is megkezdődött. A vizsgált betegek között egyetlen olyan esetet sem láttunk, ahol az első kezelést megelőzően a sebváladék immunológiai védekezést biztosító fehérvérsejtet tartalmazott volna.
A 12a) ábra kezelés előtti állapotot mutat, láthatóan sok az extracelluláris baktérium, renyhe a fagocitózis. A neutrofil granulocitákon kívül semmilyen egyéb típusú fehérvérsejt nem látható. A kezelést követően a 12b) ábrán megfigyelhetjük, hogy több limfocita is megjelent, és eltűntek az extracelluláris baktériumok. Egy későbbi kezelés után a 12c) ábrán a monocita jelenlétét láthatjuk. Ezen az ábrán már fibrinszálak jelenléte is megfigyelhető. Hasonlóképpen a 13a) ábra kezelés előtti állapotot mutat gyenge szemcsézettségű granulumokkal. Csak neutrofil granulocita jelenléte látható. A kezelés után (13b) ábra) megjelenik az eozinofil sejt is. További kezelések után (13c) ábra) a kenetben nagyszámú eozinofil sejtet látunk. A 14a) ábrán már a kezelés előtt látunk limfocitát. Ezek száma a kezelés után jelentős mértékben megnőtt (14b) ábra).
Ha a sebgyógyulás folyamatát vizsgáljuk, akkor azt tapasztaljuk, hogy egy krónikusan nem gyógyuló sebnél a poláros fénnyel való kezelés hatására először a neutrofil granulocitáknak a száma és aktivitása növekszik meg, majd ezt követően, illetve részben ezzel párhuzamosan megjelennek a magasabbrendű védekezésre jellemző sejtek, és mire ezek a védekező mechanizmusok viszonylag stabilan kialakulnak, akkor indul meg a seb látványos gyógyulási folyamata.
d) Az immunológiai védekezés megjelenését támasztja alá a sejtek citoplazmájában látható granulumok mennyiségében és minőségében a kezelés hatására bekövetkező változás.
A granuláció a baktériumok elleni védekezéshez szükséges lizoszomális (minden anyag feloldására képes) enzimeket tartalmazza, és a határozott, nagyszemcsés granuláció az enzimek mennyiségi növekedését és megjelenését mutatja.
-7186081
A granuláció mértékében és minőségében bekövetkező változást bizonyítja a 15a) és 15b) ábra. A kezelés előtt a neütrofil granulocita sejtekben gyenge, alig * észlelhető granuláció látható. A 15b) ábrán vázolt ke• zelés utáni állapotban a sejtek citoplazmájában határozott, nagyszemcsés, jól látható granulációt figyelhetünk meg.
e) A besugárzás előtt a kenetben látható, fibrinszá-. lak vékonyszálúak, töredezettek, mennyiségük az esetek többségében igen kevés. Az első néhány kezelés 1 során fibrinszálak jelenlétét alig tapasztaltunk. A poláros fényű kezelést követően a fibrinszálak mennyisége többszörösére nőtt a besugárzás előtti állapothoz viszonyítva. Ezek a fibrinszálak hosszúak, vastagok, párhuzamos, egyenes-szálúak és gyakran kötegezet- 1 tek. Ezt demonstrálja a 16a) és 16b) ábra, amelyek egy besugárzás előtti és utáni kenetet mutatnak.
A poláros fénnyel való kezelés hatását vizsgáltuk a sebváladék immunfehérje összetételére. Az immunfehérje összetétel mérését az immunelektroforézis mód- szerével végeztük. Minden egyes meghatározás esetében 0,4 pl mennyiségű váladékra volt szükség, amelyet sajátosan előkészített immunlemezre vittünk, amelyen általában nyolc különböző fehérje mennyiség végezhető. A lemezen mindig van olyan standard 2
1. táblázat | futtatás, amelynél pontosan ismerjük az egyes fehérjefrakciókhöz tartozó területeket, így a mérés ennek alapján nemcsak relatív, hanem abszolút értékben is elvégezhető.
Az immunelektroforézis során az egyes fehérjefrakciók szétválnak és ezek mennyiségi arányait a nekik megfelelő területek arányai reprezentálják. Az immunlemezt írásvetítőre helyezve az egyes fehérjefrakcióknak megfelelő körvonalakat azonos nagyításban ° körülrajzoljuk, és az igy nyert területeket planiméterrel meghatározzuk. A standard területhez viszonyítva a frakciók mennyiségét kiszámítjuk. Ilyen körülrajzolt területeket mutat a 17a) és 17b) ábra (kezelés eiőtt, ill. után). Az összetevők mellé írt számok a hoz5 zájűk rendelt területek relatív mérőszámait jelentik. A mérések során három beteg sorozatosan végzett poláros fényű kezelései előtt és után vett sebváladékból végeztük el az immunfehérjék összetételének a vizsgálatát. A kezelés hatását az összetétel változása0 nak mértéke tükrözi. Az 1. táblázat a három A, B és C beteg immunfehérje összetevőinek egy-egy kezelés során mért százalékos változását tartalmazza. A hiányzó adatok arra utalnak, hogy annál a kezelésnél a vett sebváladék kis mennyisége nem tette lehetővé az adott összetevő mérésének elvégzését.
Kezelés utáni Albuinin %-ban | Immunoglobul: | in G | lmmunoglobulin G | lmmunoglobulin G | ||||||||
A | B | C | A | ű | C | A | B | c | A | B | C | |
1 | 125 | 126 | 239 | 73 | 111 | 150 | 74 | 118 | 100 | 100 | ||
2 | 80 | 126 | 600 | 135 | 107 | 433 | 146 | 100 | 200 | 100 | ||
3 | 140 | 114 | 57 | 118 | 117 | 61 | 118 | 127 | 67 | 200 | 100 | 50 |
4 | 120 | 377 | 175 | 112 | 236 | 239 | 120 | 192 | 100 | 350 | ||
5 | 132 | 110 | 121 | 115 | 131 | 112 | 50 | 149 | ||||
6 | 81 | 97 | 91 | 100 | 94 | 100 | 100 | 200 | ||||
7 | 96 | 84 | 92 | 100 | 87 | 116 | 100 | 100 | ||||
8 | 104 | 103 | 111 | 167 | ||||||||
9 | 120 | 123 | . 109 | 200 | ||||||||
10 | 132 | 142 | 149 | 200 | ||||||||
11 | 94 | 96 | 92 | 100 | ||||||||
12 | 137 | 133 | 133 | 200 | ||||||||
13 | 125 | 205 | 150 | 223 | ||||||||
14 | 123 | 104 | 91 | 100 |
1 | αι-Lipoprotein | Transferrin | o2-Macroglobulin | öi-Antitrypsin | ||||||
A | B | C | A | B | C | ABC | A | B | c | |
i 1 | 100 | 125 | 275 | 70 | 120 | 90 | 70 | 76 | 100 | |
í 2 1 3 | 122 | 100 | 142 | 100 | 142 | 132 | 100 | |||
180 | 107 | 53 | 124 | 120 | 54 | 118 | 121 | 57 | ||
i 4 | 120 | 400 | 330 | 127 | 299 | 284 | 123 | 300 | ||
) 5 | 150 | 108 | 141 | 107 | 131 | 108 | ||||
! 6 | 70 | 100 | 92 | 88 | 100 | 100 | 77 | |||
; 7 | 131 | 90 | 92 | 111 | 111 | 94 | 100 | |||
8 | 109 | 109 | 118 | 100 | ||||||
9 | 56 | 124 | 167 | 120 | r | |||||
10 | 136 | 165 | 140 | 171 | ||||||
; π | 90 | 76 | 80 | 83 | ||||||
12 | 143 | 150 | 179 | 137 | ||||||
13 | 324 | 233 | 200 | 270 | ||||||
14 | 100 | 111 | 80 | 124 |
-J
A l.< táblázat alapján láthatjuk, hogy a poláros fénnyel történő besugárzás fokozza a sebváíadékban a fehérjék termelődését; természetesen a különböző frakciók esetében különböző mértékben. Az 1. táblázat adataiban a nagy ingadozások az egyéni eltérésekre és a gyógyulás különböző fázisaira vezethetők vissza. A nagy szórás miatt átlagképzés nem végezhető. A mennyiségi növekedés tendenciáját azonban a táblázat adataiból megállapíthatjuk. A számértékekből kitűnik, hogy a kezelés hatására a mennyiségi növekedés mértéke legnagyobb áz Immunoglobulin-M esetében volt, majd sorrendben az Albumin, az a,-lipoprotein, az Immunoglobulin-G, az α-antitrypsin, a Transferrin, az a2-Macroglobulin és a Immunoglobulin-A következett.
Észrevettük, hogy az egyes betegek sebgyógyulási hajlama arányos az immunfehérjéknek az egyes kezelések hatására bekövetkező mennyiségi növekedésével. Annak a betegnek a sebe ugyanis sokkal nagyobb mértékben gyógyul, akinél az immunfehérje növekmény egy-egy besugárzás hatására nagyobb mértékű, tehát érzékepyebben reagál a poláros fényű kezelésre. Ennek az összefüggésnek a figyelembevételével már néhány kezelés során felmérhetjük a seb gyógyulási hajlamát és a teljes kezelés várható időtartamát.
Az immunológiai vizsgálatok összhangban vannak a citológiai vizsgálatok során nyert megfigyeléseinkkel, amelyek szerint a poláros fénnyel való kezelés hatására
i. megjelennek a humorális védekezést biztosító fehérje típusok;
li. a sejtek citoplazmájában határozott granuláció jelenik meg, amely a lizoszomális enzimek jelenlétére utal; és iii. hatásos védekezés indul meg a főleg immunológiai úton elpusztítható pálcika alakú baktériumok ellen.
A citológiai és az immunológiai vizsgálatok mellett elsődleges figyelmet fordítottunk a sebgyógyulás általános folyamatának lezajlására is.
Vizsgálataink során a sebek makroszkópos jellemzőit mértük és értékeltük a kapott eredményeket. A sebalapon létrejövő változásokat mértük és jegyeztük le, amelyek tartalmazták a sebszélek vertikális, horizontális, valamint a sebek mélységi méreteit, mértük továbbá az újonnan keletkezett hámszegély szélességét.
A sebek a kezelés során először fel tisztultak, a váladék kevesebb és tisztább lett már néhány kezelés után is. A betegek ezzel egyidőben a fájdalomérzés lényeges csökkenéséről számoltak be, A szemmel is látható sebgyógyulás bizonyos latenciaidő után indult be. Ez általában egy hét volt, majd ettől kezdve egyenletesen gyógyultak a sebek, még olyanok is, amelyek a poláros fényű kezelés megkezdése előtt éveken át semmiféle gyógyulási hajlamot nem mutattak.
A gyógyulás újabb egy heti kezelés után általában felgyorsult.
Ervégződések jelentek meg a sebalapon, körülöttük később fehéren kiemelkedő gyöngyszerű képződményekkel, és a széli hámosodás is megindult. Az új hámszegély először piros területként jelent meg, amely általában másnapra fehérré és peremszerűen kiemelkedővé vált. A gyógyulás folyamata általában egyenletes volt, a sebek alapjai fokozatosan feltelódtek, szélük összehúzódott, esetenként pörkképződés után gyógyultak.
A sebgyógyulás kezdete és üteme nagymértékben . függ a beteg korától, általános állapotától, belgyógyászati és haemodynamikai statusától Is.
Ezt a folyamatot szemléltetjük a 18., 19. és 20. ábrákon. A teljes vonalak a sebek horizontális méretét, a szaggatott vonalak pedig a vertikális méretét mutatják.
Egy 54 éves férfi beteg anamnesisében hepatitisen kívül egyéb megbetegedés nem szerepel. 20 éve van kifejezett varicositása, thrombózisa nem volt. 15 éve „pattant ki” először a lábszára, majd ez spontán begyógyult. Ez a folyamat azóta többször ismétlődött. 4 éve alakult ki először lábszárfekélye a jobb lábszárán. A jelenlegi sebek 10 hónapja nem gyógyulnak. Venorutont, Padutint, localisan pedig Oxycortot, antibioticumokat, Neogranormont és Panthenolt kapott.
Ilyen előzmények után polarizált fénnyel kezdtük el kezelni. Ekkor a jobb lábszár középső- és alsó harmada határán egy 20 x 24 mm-es 2 mm mély, a dlstális harmadban pedig egy 24—18 mm-es 4 mm mély ulcusa volt. Kb. az 5—7. kezelés hatására a sebek gyors javulásnak indultak, felszínesebbé, erezettebbé váltak. Distalis sebe a 40-edik kezelésre pörkösen begyógyult (18. ábra), majd az 57-ik kezelésre a jóval mélyebb proximalis ulcusa is besarjadt (19. ábra), és a kezelést befejeztük.
A 20. ábra 66 éves ffi. beteg gyógyulását szemlélteti, anamnesisében 21 éve csípőizületi panaszok szerepelnek, emiatt 17 évvel ezelőtt csípőprothesist kapott, majd fájdalmai miatt cordotomiát végeztek. Fél évvel ezelőtt zavartság lépett fel a betegnél, ezért psychiatriai osztályra szállították. Az időközben fekvővé vált betegen fokozatosan decubitusok alakultak ki, mindkét oldalon a csípőtájon és sacralisan is. Ekkor kezdtük meg a poláros fényű kezelést. Ennek kezdetekor jobb csípőtájon egy 21 x 30 mm-es és egy 16 x 25 mmes 3 mm mély sebe, a bal oldalon egy 66 x 45 mm-es 38 mm mély sebe volt. A sacrais decubitus 30 x 13 mm-es volt. A polarizált fény hatására sebei lassan feltisztultak, a 7-ik kezeléstől kezdve fokozatosan kisebbekké váltak. Ekkor átmenetileg csökkent a gyógyulás üteme, majd 40-ik therápia után a széli tasakok letapadtak, az üreg mélysége is jelentősen csökkent. A beteg saját kérésére, családi okok miatt az 50-ik kezelés után távozott az osztályról. Ekkor sacralis és az egyik (a kisebb) jobb oldali sebe teljesen behámosodott, a másik pedig 8x17 mm-re, a bal oldali 26x20 mm-re kisebbedett.
Tapasztalatunk alapján úgy tűnik, hogy leghoszszabb idő után és legkevésbé a diabetes alapján kifejlődött elváltozások reagálnak a kezelésre. Valamivel jobb a gyógyhajlam az arteriosclerosis obliterans talaján kialakult sebek gyógyulásánál, de a legszembetűnőbb és leggyorsabb eredmények a postthrombotikus syndroma miatt kialakult ulcus crurisoknál érhetők cl.
A fentiekben a poláros fénnyel való kezelésnek a krónikus sebek gyógyulására gyakorolt stimuláló hatását ismertettük. A gyógyulási folyamatra a kezelés tehát a legkedvezőtlenebb kórelőzmények esetén is jelentős stimuláló hatást fejtett ki. Nyilvánvaló ezért, hogy az akut sérülések, vágott vagy zúzott sebek gyógyulásánál,'ahol a spontán gyógyulást gátló körülmé9
-9186081 nyék kevésbé lépnek fel, a poláros fénnyel való kezelés stimuláló hatása érvényesül.
A kísérletek szerint a poláros fényű kezelés az égési sebek gyógyulását is elősegíti. Egy negyvenéves férfibeteg lábán harmadfokú égési seb kezelésére börtranszplantációt végeztek. A kórházból való távozás után a transzplantátum 1 x 5 cm-es területen és 2 db, egyenként 1—1 cm2-es felületen lelökődött. A hagyományos kezelést végző orvosok újabb transzplantációs műtétet javasoltak, mert a véleményük szerint a 1 seb szélről való sarjadzásának folyamata több hónapot venne igénybe.
Ilyen előzmények mellett kezdődött a sebterület poláros fénnyel való kezelése, naponta 1—1 alkalommal, 4 J/cm2 energiasűrűséggel. A harmadik kezelést 1 követően a sebszélekről a sarjadzás megindult. A gyógyulás folyamata felgyorsult, két hét elteltével teljes pörkösödés következett be, majd a kezelés befejeződése után rövidesen a teljes felület begyógyult. A poláros fényű kezelést csak azokon a helyeken végeztük, 2 ahol a transzplantátum levált.
Amíg a poláros fénnyel nem kezelt, transzplantált bőrfelületen a bőr vöröses árnyalatú, amelyen másodlagos bullák keletkeztek, a poláros fénnyel besugárzott, gyógyult bőr színe természetes, felülete sima, és 2 a harmadfokú égési seb begyógyult területéből ez a legerősebb, legmasszívabb rész.
Tekintettel arra, hogy a lézerfénnyel való kezelési azt alkalmazása óta eltelt hosszú évek alatt a klinikum számos területén alkalmazták ss a biostimulációs hatás beigazolódott, feltételezhető, hogy hasonló területeken a poláros fényű kezeléssel is kiváltható a biostimuláció. Ez vonatkozhat különböző kozmetikai jellegű kezelésekre, a hegesedési nyomok enyhítésére és bármely egyéb a testfelületen található pathológiás 3 képlet lézerrel analóg stimulálására.
Claims (17)
1. Lineárisan polarizált fényt kibocsátó berendezés a sejttevékenységgel összefüggő biológiai folyamatok stimulálására, különösen a testfelületen található pathológiás képletek, úgymint sebek, fekélyek és egyéb 4 sérülések gyógyulásának elősegítésére, amely 300 ómnál nagyobb hullámhosszú fényt előállító fényforrást tartalmaz, azzal jellemezve, hogy inkoherens fényt előállító fényforrása (10), ezzel egybeépített vagy tőle elkülönített polarizátora (16, 22, 23, 31, 42, 62) és a 5 fénysugarakat adott irányba rendező fényterelő rendszere (13), valamint kívánt esetben ultraibolya szűrője (15, 64), ventillátora (29) és infravörös szűrője (12,
61) van. (Elsőbbsége: 1982. 02. 03.)
2. Az 1. igénypont szerinti berendezés, azzal jelle- y. mezve, hogy fényforrásának (10) legalább a 400 és 700 nm közé eső hullámhosszúság tartományban folytonos vagy kvázi folytonos eloszlású fénye van. (Elsőbbsége: 1982. 02. 03.)
3. Az 1. vagy 2. igénypont szerinti berendezés, az- o zal jellemezve, hogy a fényterelő rendszer (13) legalább részben a fényforrással (10) van egybeépítve. (Elsőbbsége: 1982. 02. 03.)
4. Az 1—3. igénypontok bármelyike szerinti berendezés, azzal jellemezve, hogy a fényforrást lámpa p (10) , előnyösen fémhalogén izzó képezi. (Elsőbbsége:
1982. 02. 03).
5. A 4. -igénypont szerinti berendezés, azzal jellemezve, hogy a fényelterelő rendszer (13) részeként a
5 lámpa (10) mögött reflektorfelület (11) van, amely a hátrafelé vetített sugarakat előre reflektálja. (Elsőbbsége: 1982. 02. 03.)
6. Az 5. igénypont szerinti berendezés, azzal jellemezve, hogy a reflektorfelületet (11) hidegtükör képe0 zi. (Elsőbbsége: 1982. 02. 03.)
7. A 6. igénypont szerinti berendezés, azzal jellemezve, hogy forgási paraboloid vagy szférikus alakú reflektorfelülete (11) van. (Elsőbbsége: 1982. 02. 03.)
8. Az 1—7. igénypontok bármelyike szerinti beren5 dezés, azzal jellemezve, hogy az adott irányba rendezett fénysugarak útjába ultraibolya szűrő (15, 64) van közbeiktatva. (Elsőbbsége: 1982. 02. 03.)
9. A 4—7. igénypontok bármelyike szerinti berendezés, azzal jellemezve, hogy a fényterelő rendszer <' (13) a lámpával (10) egybeépített reflektorfelületből (11) , továbbá az előrevetített fénysugarak útjában elrendezett lencséből vagy lencsékből (20, 28, 58, 65, 66) áll. (Elsőbbsége: 1982. 02. 03.)
10. A 4—7. igénypontok bármelyike szerinti beren5 dezés, azzal jellemezve, hogy a reflektorfelület (11) mögött elhelyezett ventillátora (29) van. (Elsőbbsége: 1982. 02. 23.)
11. Az 1—10. igénypontok bármelyike szerinti berendezés, azzal jellemezve, hogy a polarizátort polár0 szűrő (16, 62) képezi. (Elsőbbsége: 1982. 02. 03.)
12. A 11. igénypont szerinti berendezés, azzaljellemezve, hogy a fénysugarak útjában infravörös szűrő (12, 61) van elrendezve. (Elsőbbsége: 1982. 02. 03.)
13. Az 1—10. igénypontok bármelyike szerinti be5 rendezés, azzal jellemezve, hogy a polarizátort az irányított fénysugarak útjába helyezett reflexiós polarizátor (31) képezi, amelynek a rá beeső fénysugarakkal Brewster szöget bezáró legalább egy reflexiós felülete van. (Elsőbbsége: 1982. 02. 23.) υ
14. A 13. igénypont szerinti berendezés, azzaljellemezve, hogy a reflexiós polarizátor (31) több, egymással közzel elválasztott átlátszó plánparallel lemezből, célszerűen üveglemezből áll. (Elsőbbsége: 1982. 02. 23.)
5
15. Az 1—10. igénypontok bármelyike szerinti berendezés, azzal jellemezve, hogy a polarizátort Nicol prizma (42) képezi. (Elsőbbsége: 1982. 02. 03.)
16. Lineárisan polarizált fényt kibocsátó berendezés a sejttevékenységgel összefüggő biológiai folyao matok stimulálására, különösen a sejtfelületen található pathológiás képletek, úgymint sebek fekélyek és egyéb sérülések gyógyulásának elősegítésére, amely 300 nm-nél nagyobb hullámhosszú fényt előállító fényforrást tartalmaz, azzal jellemezve, hogy inkoherens fényt előállító fényforrása (10), ezzel egybeépített vagy tőle elkülönített polarizátora (16, 22, 23, 62) és fénysugarakat adott irányba rendező fényelterelő rendszere (13), valamint kívánt esetben ultraibolya szűrője (15, 64) és infravörös szűrője (12,61) van. (El0 sőbbsége: 1981. 09. 02.)
17. A 16. igénypont szerinti berendezés, azzaljellemezve, hogy fényforrásának (10) legalább a 400 és 700 nm közé eső hullámhosszúságú tartományban folytonos vagy kvázi folytonos eloszlású fénye van, ü (Elsőbbsége: 1981. 09. 02.)
Priority Applications (30)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
HU812538A HU186081B (en) | 1981-09-02 | 1981-09-02 | Process and apparatus for stimulating healing of pathologic points on the surface of the body first of all of wounds, ulcera and other epithelial lesions |
AT0154182A AT390376B (de) | 1981-09-02 | 1982-04-20 | Bestrahlungsanordnung und verfahren zur stimulierung biologischer prozesse |
SE8202568A SE452852B (sv) | 1981-09-02 | 1982-04-23 | Apparat for stimulering av biologiska processer |
US06/371,954 US4686986A (en) | 1981-09-02 | 1982-04-26 | Method and apparatus for promoting healing |
CH2826/82A CH657991A5 (de) | 1981-09-02 | 1982-05-07 | Anordnung und verfahren fuer die stimulierung biologischer prozesse, die bei der zellaktivitaet auftreten. |
DE3220218A DE3220218C2 (de) | 1981-09-02 | 1982-05-28 | Anordnung und Verfahren für die Stimulierung biologischer Prozesse, die bei der Zellaktivität auftreten |
GB08215893A GB2105195B (en) | 1981-09-02 | 1982-06-01 | Apparatus for treating with light |
DD82242022A DD204850A5 (de) | 1981-09-02 | 1982-07-28 | Vorrichtung zur stimulierung biologischer prozesse |
LU84349A LU84349A1 (de) | 1981-09-02 | 1982-08-23 | Verfahren und vorrichtung fuer die stimulierung biologischer prozesse,die mit der zellaktivitaet zusammenhaengen,insbesondere zur unterstuetzung des heilprozesses von verletzungen der koerperoberflaeche,d.h.wunden,ulcera und verschiedene epithele schaedigungen |
FI822940A FI75495C (fi) | 1981-09-02 | 1982-08-24 | Apparat foer stimulering av biologiska processer relaterade till cellulaer aktivitet. |
NO822871A NO165225C (no) | 1981-09-02 | 1982-08-24 | Apparat for stimulering av biologiske prosesser tilknyttet cellulaer aktivitet. |
IN647/DEL/82A IN158530B (hu) | 1981-09-02 | 1982-08-25 | |
IL66643A IL66643A (en) | 1981-09-02 | 1982-08-25 | Apparatus for the stimulation of biological processes related to cellular activity,particularly for promoting the healing of lesions on the body surface such as wounds,ulcers and various epithelial injuries |
FR8214599A FR2511877B1 (fr) | 1981-09-02 | 1982-08-25 | Procede et appareil de stimulation de processus biologiques se rapportant a l'activite cellulaire, en particulier pour favoriser la cicatrisation de lesions sur la surface du corps, notamment des blessures, des ulceres et differentes plaies epitheliales |
IE2068/82A IE54663B1 (en) | 1981-09-02 | 1982-08-26 | A method ans apparatus for the stimulation of biological processes related to cellular activity |
MX194161A MX152363A (es) | 1981-09-02 | 1982-08-26 | Mejoras en aparato para la estimulacion celular para curar lesiones de la piel |
ES515325A ES515325A0 (es) | 1981-09-02 | 1982-08-27 | Metodo y su correspondiente aparato para la estimulacion de procesos biologicos relacionados con la actividad celular. |
AU87776/82A AU563345B2 (en) | 1981-09-02 | 1982-08-27 | Healing tissue by applying light |
DK387982A DK161241C (da) | 1981-09-02 | 1982-08-30 | Apparat til fremskyndelse af saarheling |
CA000410433A CA1197563A (en) | 1981-09-02 | 1982-08-30 | Cellular growth stimulation by polarized light |
JP57149375A JPS5873375A (ja) | 1981-09-02 | 1982-08-30 | 生物活性に関する生物学的経過の刺激装置 |
ZA826320A ZA826320B (en) | 1981-09-02 | 1982-08-30 | Apparatus for the stimulation of biological processes related to cellular activity |
NL8203377A NL194196C (nl) | 1981-09-02 | 1982-08-30 | Inrichting en werkwijze voor de stimulering van biologische processen, die verband houden met de cellulaire activiteit. |
DE8224580U DE8224580U1 (de) | 1981-09-02 | 1982-08-31 | Vorrichtung zur Stimulierung biologischer Prozesse |
IT23077/82A IT1205269B (it) | 1981-09-02 | 1982-08-31 | Procedimento e apparecchio per la stimolazione di processi biologici correlati all'attivita' cellulare |
BR8205145A BR8205145A (pt) | 1981-09-02 | 1982-09-02 | Aparelho para estimulacao de processos biologicos relativos a atividade celular |
BE0/208941A BE894290A (fr) | 1981-09-02 | 1982-09-02 | Procede et appareil de stimulation de processus biologiques se rapportant a l'activite cellulaire |
SG753/88A SG75388G (en) | 1981-09-02 | 1988-11-02 | A method and apparatus for the stimulation of biological processes related to cellular activity |
MY14/88A MY8800014A (en) | 1981-09-02 | 1988-12-30 | A method and apparatus for the stimulation of biological processes related to cellular activity |
HK672/89A HK67289A (en) | 1981-09-02 | 1989-08-24 | A method and apparatus for the stimulation of biological processes related to cellular activity |
Applications Claiming Priority (1)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
HU812538A HU186081B (en) | 1981-09-02 | 1981-09-02 | Process and apparatus for stimulating healing of pathologic points on the surface of the body first of all of wounds, ulcera and other epithelial lesions |
Publications (1)
Publication Number | Publication Date |
---|---|
HU186081B true HU186081B (en) | 1985-05-28 |
Family
ID=10959895
Family Applications (1)
Application Number | Title | Priority Date | Filing Date |
---|---|---|---|
HU812538A HU186081B (en) | 1981-09-02 | 1981-09-02 | Process and apparatus for stimulating healing of pathologic points on the surface of the body first of all of wounds, ulcera and other epithelial lesions |
Country Status (29)
Country | Link |
---|---|
US (1) | US4686986A (hu) |
JP (1) | JPS5873375A (hu) |
AT (1) | AT390376B (hu) |
AU (1) | AU563345B2 (hu) |
BE (1) | BE894290A (hu) |
BR (1) | BR8205145A (hu) |
CA (1) | CA1197563A (hu) |
CH (1) | CH657991A5 (hu) |
DD (1) | DD204850A5 (hu) |
DE (2) | DE3220218C2 (hu) |
DK (1) | DK161241C (hu) |
ES (1) | ES515325A0 (hu) |
FI (1) | FI75495C (hu) |
FR (1) | FR2511877B1 (hu) |
GB (1) | GB2105195B (hu) |
HK (1) | HK67289A (hu) |
HU (1) | HU186081B (hu) |
IE (1) | IE54663B1 (hu) |
IL (1) | IL66643A (hu) |
IN (1) | IN158530B (hu) |
IT (1) | IT1205269B (hu) |
LU (1) | LU84349A1 (hu) |
MX (1) | MX152363A (hu) |
MY (1) | MY8800014A (hu) |
NL (1) | NL194196C (hu) |
NO (1) | NO165225C (hu) |
SE (1) | SE452852B (hu) |
SG (1) | SG75388G (hu) |
ZA (1) | ZA826320B (hu) |
Cited By (1)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
WO2020141337A1 (en) | 2019-01-04 | 2020-07-09 | Fenyo Marta Katalin | Polarized light emitting medical device, in particular for the prevention and treatment of gingival and periodontal diseases |
Families Citing this family (116)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
DE3244582A1 (de) * | 1982-12-02 | 1984-12-20 | Ludger 5471 Wassenach Mersmann | Therapiegeraet zur beeinflussung und behandlung von biologischen systemen, wie z. b. personen, tiere, pflanzen und/oder wasser, mit magnetfeldern, elektromagnetischen strahlungen, stroemen und/oder optischen strahlungen |
DE3304230A1 (de) * | 1983-02-08 | 1984-08-16 | ams Automatische Meß- und Steuerungstechnik GmbH, 8572 Auerbach | Bestrahlungsvorrichtung |
HU191836B (en) * | 1983-05-11 | 1987-04-28 | Mta Koezponti Fiz Kutato Intez | Device for stimulating biological processes |
SE455837B (sv) * | 1983-12-23 | 1988-08-15 | Bildsystem Ab | Projektor for framstellning av polariserat ljus, for biostimulering |
IT1206521B (it) * | 1984-07-02 | 1989-04-27 | Antonio Fassina | Piastrina anti-dolorifica ad azione rapida. |
DE3508674A1 (de) * | 1985-03-12 | 1986-09-18 | Christoph Dr.med. 5242 Kirchen Lambertz | Geraet zur erzeugung von elektromagnetischen wellen zur behandlung von gesundheitsstoerungen |
JPH0337610Y2 (hu) * | 1985-04-24 | 1991-08-08 | ||
AU597289B2 (en) * | 1985-10-09 | 1990-05-31 | Commonwealth Scientific And Industrial Research Organisation | Phototherapy of skin wounds |
JPS6319163A (ja) * | 1986-07-10 | 1988-01-26 | 森 敬 | 太陽光エネルギ−照射治療装置 |
AU2121788A (en) * | 1987-07-24 | 1989-03-01 | Laszlo Banhegyi | Apparatus for irradiating by polarised light |
GB8719637D0 (en) * | 1987-08-20 | 1987-09-30 | Thompson W H | Life frequency radiant energy treatment |
DE3733904C1 (de) * | 1987-10-07 | 1989-02-09 | Harrier Inc | Linear-polarisiertes Licht ausstrahlende Behandlungsleuchte |
DE3733905C1 (en) * | 1987-10-07 | 1989-02-09 | Harrier Inc | Treatment luminaire emitting linearly polarised light |
US4926861A (en) * | 1987-10-08 | 1990-05-22 | Harrier Inc. | Method for in vivo treatment of tumorous tissues on body surfaces |
US5259380A (en) * | 1987-11-04 | 1993-11-09 | Amcor Electronics, Ltd. | Light therapy system |
WO1989010053A1 (en) * | 1988-04-27 | 1989-11-02 | Fenyo Marta | Process for improving the non-specific resistance of newborn and young animals |
WO1992020403A1 (en) * | 1991-05-14 | 1992-11-26 | Lasb Laser, Corp. | Laser therapeutic apparatus and method for systemic diseases |
KR940007300B1 (ko) * | 1991-10-29 | 1994-08-12 | 윤영웅 | 생체에너지 투사장치(Biological energy projector) |
IL100181A (en) * | 1991-11-28 | 1995-10-31 | Dimotech Ltd | Device for the treatment of skin diseases |
ES2040658B1 (es) * | 1992-04-14 | 1994-05-16 | Fernandez Rafael Julia | Aparato de cromoterapia. |
US5620478A (en) * | 1992-10-20 | 1997-04-15 | Esc Medical Systems Ltd. | Method and apparatus for therapeutic electromagnetic treatment |
US6280438B1 (en) | 1992-10-20 | 2001-08-28 | Esc Medical Systems Ltd. | Method and apparatus for electromagnetic treatment of the skin, including hair depilation |
US5626631A (en) * | 1992-10-20 | 1997-05-06 | Esc Medical Systems Ltd. | Method and apparatus for therapeutic electromagnetic treatment |
GB2272278B (en) * | 1992-10-23 | 1997-04-09 | Cancer Res Campaign Tech | Light source |
CN1039676C (zh) * | 1992-11-30 | 1998-09-09 | 迈克尔·P·凯利 | 声波给药装置 |
US5588428A (en) * | 1993-04-28 | 1996-12-31 | The University Of Akron | Method and apparatus for non-invasive volume and texture analysis |
US5441531A (en) * | 1993-10-18 | 1995-08-15 | Dusa Pharmaceuticals Inc. | Illuminator and methods for photodynamic therapy |
JP3490760B2 (ja) * | 1994-04-04 | 2004-01-26 | 昭 藤嶋 | 腫瘍治療装置 |
US5464436A (en) * | 1994-04-28 | 1995-11-07 | Lasermedics, Inc. | Method of performing laser therapy |
US5514168A (en) * | 1994-05-20 | 1996-05-07 | Friedman; Mark H. | Treatment of vascular headache and atypical facial pain |
DE9413076U1 (de) * | 1994-08-12 | 1994-10-13 | Schreyögg, Josef, 87724 Ottobeuren | Polarisiertes Licht ausstrahlende Behandlungsleuchte für den Handbetrieb |
DE9413075U1 (de) | 1994-08-12 | 1994-10-13 | Schreyögg, Josef, 87724 Ottobeuren | Therapeutische Leuchte |
US5964749A (en) * | 1995-09-15 | 1999-10-12 | Esc Medical Systems Ltd. | Method and apparatus for skin rejuvenation and wrinkle smoothing |
US5776175A (en) * | 1995-09-29 | 1998-07-07 | Esc Medical Systems Ltd. | Method and apparatus for treatment of cancer using pulsed electromagnetic radiation |
US5759200A (en) * | 1996-09-04 | 1998-06-02 | Azar; Zion | Method of selective photothermolysis |
US6214034B1 (en) | 1996-09-04 | 2001-04-10 | Radiancy, Inc. | Method of selective photothermolysis |
US8182473B2 (en) | 1999-01-08 | 2012-05-22 | Palomar Medical Technologies | Cooling system for a photocosmetic device |
US6517532B1 (en) | 1997-05-15 | 2003-02-11 | Palomar Medical Technologies, Inc. | Light energy delivery head |
AU5711698A (en) * | 1996-12-18 | 1998-07-15 | Vidacare International, Inc. | Surgical healing mesh |
US6063108A (en) | 1997-01-06 | 2000-05-16 | Salansky; Norman | Method and apparatus for localized low energy photon therapy (LEPT) |
DE69825447T2 (de) | 1997-05-15 | 2005-09-15 | Palomar Medical Technologies, Inc., Burlington | Gerät zur dermatologischen behandlung |
CA2302044C (en) * | 1997-08-25 | 2011-07-05 | Advanced Photodynamic Technologies, Inc. | Treatment device for topical photodynamic therapy and method of making same |
US6084242A (en) * | 1998-07-06 | 2000-07-04 | Brown, Jr. Doyle S. | Method and device for stimulating the immune system and generating healing at the cellular level |
CZ287832B6 (cs) * | 1998-11-24 | 2001-02-14 | I.B.C., A. S. | Přístroj pro světelnou terapii |
US7041094B2 (en) * | 1999-03-15 | 2006-05-09 | Cutera, Inc. | Tissue treatment device and method |
US20040122492A1 (en) * | 1999-07-07 | 2004-06-24 | Yoram Harth | Phototherapeutic treatment of skin conditions |
WO2001032262A1 (en) | 1999-11-01 | 2001-05-10 | Passy Philip W | Miniature cluster laser therapy device |
IL137366A0 (en) * | 2000-07-18 | 2001-07-24 | Shladot Metal Works Ltd | A method for increasing the fertilizing capability of sperm cells |
HU226609B1 (en) * | 2000-07-31 | 2009-04-28 | Gabor Foeldes | Dermathological device |
US6413268B1 (en) * | 2000-08-11 | 2002-07-02 | Raymond A. Hartman | Apparatus and method for targeted UV phototherapy of skin disorders |
US6830580B2 (en) * | 2001-08-16 | 2004-12-14 | Ceramoptec Industries, Inc. | Fiber assisted irradiation system and method for biostimulation |
US7534255B1 (en) | 2003-01-24 | 2009-05-19 | Photothera, Inc | Low level light therapy for enhancement of neurologic function |
US7303578B2 (en) | 2001-11-01 | 2007-12-04 | Photothera, Inc. | Device and method for providing phototherapy to the brain |
US8308784B2 (en) | 2006-08-24 | 2012-11-13 | Jackson Streeter | Low level light therapy for enhancement of neurologic function of a patient affected by Parkinson's disease |
US7223270B2 (en) * | 2001-11-29 | 2007-05-29 | Altshuler Gregory B | Light emitting toothbrush for oral phototherapy |
US6757565B2 (en) | 2002-02-08 | 2004-06-29 | Oratec Interventions, Inc. | Electrosurgical instrument having a predetermined heat profile |
US6702837B2 (en) | 2002-04-23 | 2004-03-09 | Phillip Gutwein | Therapeutic light device |
EP1539013A4 (en) | 2002-06-19 | 2005-09-21 | Palomar Medical Tech Inc | METHOD AND DEVICE FOR TREATING SKIN AND SUB-TISSUE DISEASES |
CA2501098C (en) * | 2002-10-23 | 2014-04-08 | Palomar Medical Technologies, Inc. | Phototreatment device for use with coolants and topical substances |
US6866678B2 (en) | 2002-12-10 | 2005-03-15 | Interbational Technology Center | Phototherapeutic treatment methods and apparatus |
US7291140B2 (en) | 2003-07-18 | 2007-11-06 | Cutera, Inc. | System and method for low average power dermatologic light treatment device |
US8915906B2 (en) | 2003-08-25 | 2014-12-23 | Cutera, Inc. | Method for treatment of post-partum abdominal skin redundancy or laxity |
US7722600B2 (en) | 2003-08-25 | 2010-05-25 | Cutera, Inc. | System and method for heating skin using light to provide tissue treatment |
US8870856B2 (en) * | 2003-08-25 | 2014-10-28 | Cutera, Inc. | Method for heating skin using light to provide tissue treatment |
US20050065577A1 (en) * | 2003-09-23 | 2005-03-24 | Mcarthur Frank G. | Low level laser tissue treatment |
US7326199B2 (en) * | 2003-12-22 | 2008-02-05 | Cutera, Inc. | System and method for flexible architecture for dermatologic treatments utilizing multiple light sources |
FR2865940B1 (fr) * | 2004-02-11 | 2006-04-28 | Yves Loones | Appareil de phototherapie |
JP2007522854A (ja) * | 2004-02-20 | 2007-08-16 | ビジャカンパ,フランシスコ ハビエル アルクサ | 皮膚の皺の低減及び/または除去機器並びに方法 |
CN100455330C (zh) * | 2004-02-26 | 2009-01-28 | 郭勇 | Dna光修复仪 |
AU2005231443B2 (en) | 2004-04-01 | 2012-02-23 | The General Hospital Corporation | Method and apparatus for dermatological treatment and tissue reshaping |
JP2008500846A (ja) * | 2004-04-09 | 2008-01-17 | パロマー メディカル テクノロジーズ,インク. | 組織中にemr処理孤立点の格子を作製するための方法および生成物、ならびにその使用 |
US7201767B2 (en) * | 2004-05-27 | 2007-04-10 | Bhullar Tarseam S | Device for ultraviolet radiation treatment of body tissues |
US20050273010A1 (en) * | 2004-06-02 | 2005-12-08 | Shi William T | Method and system for ultrasound contrast-imaging |
US20060047281A1 (en) | 2004-09-01 | 2006-03-02 | Syneron Medical Ltd. | Method and system for invasive skin treatment |
EP1819399A1 (en) * | 2004-12-09 | 2007-08-22 | Palomar Medical Technologies, Inc. | Oral appliance with heat transfer mechanism |
ES2255859B1 (es) * | 2004-12-22 | 2007-07-16 | Universidad Nacional De Educacion A Distancia (Uned) | Estimulador termico de la piel con calor radiante. |
US20060173514A1 (en) * | 2005-02-02 | 2006-08-03 | Advanced Photodynamic Technologies, Inc. | Wound treatment device for photodynamic therapy and method of using same |
US7856985B2 (en) | 2005-04-22 | 2010-12-28 | Cynosure, Inc. | Method of treatment body tissue using a non-uniform laser beam |
US20070021807A1 (en) * | 2005-07-20 | 2007-01-25 | Eastman Kodak Company | Device for optically stimulating collagen formation in tissue |
US20070038273A1 (en) * | 2005-08-10 | 2007-02-15 | Maurice Bales | Method and apparatus for improved photon irradiation therapy and treatment of pain |
US20070036770A1 (en) * | 2005-08-12 | 2007-02-15 | Wagner Darrell O | Biologic device for regulation of gene expression and method therefor |
US8346347B2 (en) | 2005-09-15 | 2013-01-01 | Palomar Medical Technologies, Inc. | Skin optical characterization device |
US20070106192A1 (en) * | 2005-09-23 | 2007-05-10 | Axiom Worldwide, Inc. | System and method for treating the spine with light therapy |
US8033284B2 (en) | 2006-01-11 | 2011-10-11 | Curaelase, Inc. | Therapeutic laser treatment |
US7575589B2 (en) | 2006-01-30 | 2009-08-18 | Photothera, Inc. | Light-emitting device and method for providing phototherapy to the brain |
US7586957B2 (en) | 2006-08-02 | 2009-09-08 | Cynosure, Inc | Picosecond laser apparatus and methods for its operation and use |
US20080058881A1 (en) * | 2006-09-01 | 2008-03-06 | Cardiac Pacemakers, Inc | Method and system for treating post-mi patients |
US20080076836A1 (en) * | 2006-09-01 | 2008-03-27 | Cardiac Pacemakers, Inc | Method and apparatus for using light to enhance cell growth and survival |
US20080058905A1 (en) * | 2006-09-01 | 2008-03-06 | Wagner Darrell O | Method and apparatus utilizing light as therapy for fungal infection |
CZ2007177A3 (cs) * | 2007-03-07 | 2008-11-19 | Voves@Vladimír | Prístroj pro svetelnou terapii |
EP2561819B1 (en) | 2008-01-17 | 2015-01-07 | Syneron Medical Ltd. | Hair removal apparatus for personal use |
US8514487B2 (en) * | 2008-02-08 | 2013-08-20 | Google Inc. | Reducing flare in a lens having a dichroic filter |
US8537198B2 (en) * | 2008-02-08 | 2013-09-17 | Google Inc. | Dichroic cut filter for wide-angle imaging |
WO2009108933A2 (en) * | 2008-02-28 | 2009-09-03 | Palomar Medical Technologies, Inc. | Systems and methods for treatment of soft tissue |
US20090228080A1 (en) | 2008-03-04 | 2009-09-10 | Tae-Young Kwon | Light irradiating device for immunopotentiation |
US20100286673A1 (en) * | 2008-03-17 | 2010-11-11 | Palomar Medical Technologies, Inc. | Method and apparatus for treatment of tissue |
US20090254076A1 (en) * | 2008-03-17 | 2009-10-08 | Palomar Medical Corporation | Method and apparatus for fractional deformation and treatment of tissue |
US20100017750A1 (en) | 2008-07-16 | 2010-01-21 | Avner Rosenberg | User interface |
US9314293B2 (en) | 2008-07-16 | 2016-04-19 | Syneron Medical Ltd | RF electrode for aesthetic and body shaping devices and method of using same |
US7848035B2 (en) | 2008-09-18 | 2010-12-07 | Photothera, Inc. | Single-use lens assembly |
KR101523807B1 (ko) * | 2008-09-21 | 2015-05-28 | 시네론 메디컬 리미티드 | 개인용 피부 치료 장치 |
US8606366B2 (en) | 2009-02-18 | 2013-12-10 | Syneron Medical Ltd. | Skin treatment apparatus for personal use and method for using same |
ES2461619T3 (es) | 2009-02-25 | 2014-05-20 | Syneron Medical Ltd. | Rejuvenecimiento eléctrico de la piel |
US20100298744A1 (en) * | 2009-04-30 | 2010-11-25 | Palomar Medical Technologies, Inc. | System and method of treating tissue with ultrasound energy |
US9919168B2 (en) * | 2009-07-23 | 2018-03-20 | Palomar Medical Technologies, Inc. | Method for improvement of cellulite appearance |
MX2011009097A (es) | 2009-10-16 | 2011-09-29 | Shaser Inc | Suministro de energia para dispositivo de tratamiento dermatologico basado en luz. |
WO2011067761A1 (en) | 2009-12-06 | 2011-06-09 | Syneron Medical Ltd. | A method and apparatus for personal skin treatment |
US20110172746A1 (en) * | 2010-01-12 | 2011-07-14 | Roger Porter | High Level Laser Therapy Apparatus and Methods |
US8330121B2 (en) | 2011-05-03 | 2012-12-11 | Verilux, Inc. | Dynamic display and control of UV source for sanitization in mobile devices |
US20120310309A1 (en) * | 2011-06-01 | 2012-12-06 | Erchonia Corporation | Adjustable Polarity Laser Device and Polarized Low-Level Laser Therapy Method |
KR102136901B1 (ko) | 2012-04-18 | 2020-07-22 | 싸이노슈어, 엘엘씨 | 피코초 레이저 장치 및 그를 사용한 표적 조직의 치료 방법 |
EP3751684A1 (en) | 2013-03-15 | 2020-12-16 | Cynosure, Inc. | Picosecond optical radiation systems and methods of use |
US9907975B1 (en) | 2014-11-19 | 2018-03-06 | Roger D. Porter | Therapeutic laser treatment and transdermal stimulation of stem cell differentiation |
MX2018015055A (es) | 2016-06-09 | 2019-05-13 | Fieldpoint Cyprus Ltd | Filtro optico y metodo para la manufactura de un filtro optico. |
US11418000B2 (en) | 2018-02-26 | 2022-08-16 | Cynosure, Llc | Q-switched cavity dumped sub-nanosecond laser |
US11369802B2 (en) | 2020-02-12 | 2022-06-28 | Michael Barbour | Methods and systems for the therapeutic application of laser and cannabidiol to the skin |
Family Cites Families (26)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
GB319869A (en) * | 1929-04-10 | 1929-10-03 | Reginald Alonzo Smith | Improved anti-dazzle apparatus for road traffic |
US2705290A (en) * | 1951-08-04 | 1955-03-29 | Louis B Newman | Ultraviolet irradiators |
FR1139096A (fr) * | 1955-12-27 | 1957-06-25 | Procédé d'irradiation de produits de beauté et appareil pour sa réalisation | |
US3127513A (en) * | 1961-01-30 | 1964-03-31 | Raytheon Co | Pyrographite polarizer |
AT255023B (de) * | 1965-04-22 | 1967-06-26 | Quarzlampen Gmbh | Halterung für verstellbare Filterrohre an Ultraviolett-Bestrahlungsgeräten |
US3510198A (en) * | 1967-05-17 | 1970-05-05 | North American Rockwell | Polarizing beam-splitter having improved contrast ratio |
US3473013A (en) * | 1967-10-02 | 1969-10-14 | Polaroid Corp | Polarized light projecting assembly |
SU603393A1 (ru) * | 1968-01-12 | 1978-04-25 | Казахский государственный университет им.С.М.Кирова | Способ лечени зв кожи, вызванных радиоактивным излучением |
US3586851A (en) * | 1969-02-24 | 1971-06-22 | Robert R Rudolph | Cool light |
GB1307931A (en) * | 1970-01-27 | 1973-02-21 | White Eagle Lodge Ltd | Healing lamp instrument |
US3648706A (en) * | 1970-11-23 | 1972-03-14 | Jean Holzer | Irradiation apparatus |
FR2129928B1 (hu) * | 1971-03-22 | 1974-02-15 | Schlumberger Compteurs | |
DE2159741A1 (de) * | 1971-12-02 | 1973-06-07 | Eckhard Dr Schoeler | Zimmer-leuchten mit zeitlich veraenderlichem oder changierendem farbmuster |
DE2335423A1 (de) * | 1973-07-12 | 1975-01-30 | Original Hanau Quarzlampen | Bestrahlungsanordnung |
FR2277599A1 (fr) * | 1974-07-10 | 1976-02-06 | Baer Guy | Appareil opto-magnetique de traitement biologique |
CH587439A5 (hu) * | 1974-12-10 | 1977-04-29 | Daimler Benz Ag | |
GB1468556A (en) * | 1975-10-30 | 1977-03-30 | Thorn Electrical Ind Ltd | Ultra-violet lamps |
DE2609273A1 (de) * | 1976-03-05 | 1977-09-08 | Mutzhas Maximilian F | Bestrahlungseinrichtung mit ultraviolett-strahlenquelle |
JPS52154290A (en) * | 1976-06-17 | 1977-12-21 | Tokyo Shibaura Electric Co | Health accelerating fluorescent lamp |
FR2371935A1 (fr) * | 1976-11-24 | 1978-06-23 | Nogier Paul | Procede et appareil pour stimulation locale par rayonnement electro-magnetique |
DE2717233A1 (de) * | 1977-04-19 | 1978-11-02 | Strahlen Umweltforsch Gmbh | Lichtquelle |
AT355200B (de) * | 1978-01-23 | 1980-02-25 | Espe Pharm Praep | Bestrahlungsgeraet zum aushaerten von durch strahlung haertbaren massen |
DE2807742A1 (de) * | 1978-02-23 | 1979-10-18 | Horst Hanschmann | Verfahren und vorschlaege zur loesung einiger krebsprobleme |
DE2930458A1 (de) * | 1979-07-27 | 1981-02-12 | Friedrich Wolff | Medizinisches bestrahlungsgeraet |
EP0026239A1 (de) * | 1979-09-29 | 1981-04-08 | Detlef Köppen | Medizinisches und kosmetisches Bestrahlungsgerät |
DE2941467A1 (de) * | 1979-10-12 | 1981-04-23 | Hans Robert Dr. Innsbruck Sellmeier | Braeunungsgeraet fuer direktpigmentierung |
-
1981
- 1981-09-02 HU HU812538A patent/HU186081B/hu not_active IP Right Cessation
-
1982
- 1982-04-20 AT AT0154182A patent/AT390376B/de not_active IP Right Cessation
- 1982-04-23 SE SE8202568A patent/SE452852B/xx not_active IP Right Cessation
- 1982-04-26 US US06/371,954 patent/US4686986A/en not_active Expired - Lifetime
- 1982-05-07 CH CH2826/82A patent/CH657991A5/de not_active IP Right Cessation
- 1982-05-28 DE DE3220218A patent/DE3220218C2/de not_active Expired - Lifetime
- 1982-06-01 GB GB08215893A patent/GB2105195B/en not_active Expired
- 1982-07-28 DD DD82242022A patent/DD204850A5/de not_active IP Right Cessation
- 1982-08-23 LU LU84349A patent/LU84349A1/de unknown
- 1982-08-24 NO NO822871A patent/NO165225C/no not_active IP Right Cessation
- 1982-08-24 FI FI822940A patent/FI75495C/fi not_active IP Right Cessation
- 1982-08-25 IL IL66643A patent/IL66643A/xx not_active IP Right Cessation
- 1982-08-25 IN IN647/DEL/82A patent/IN158530B/en unknown
- 1982-08-25 FR FR8214599A patent/FR2511877B1/fr not_active Expired - Lifetime
- 1982-08-26 IE IE2068/82A patent/IE54663B1/en not_active IP Right Cessation
- 1982-08-26 MX MX194161A patent/MX152363A/es unknown
- 1982-08-27 AU AU87776/82A patent/AU563345B2/en not_active Expired
- 1982-08-27 ES ES515325A patent/ES515325A0/es active Granted
- 1982-08-30 DK DK387982A patent/DK161241C/da not_active IP Right Cessation
- 1982-08-30 JP JP57149375A patent/JPS5873375A/ja active Granted
- 1982-08-30 NL NL8203377A patent/NL194196C/nl not_active IP Right Cessation
- 1982-08-30 CA CA000410433A patent/CA1197563A/en not_active Expired
- 1982-08-30 ZA ZA826320A patent/ZA826320B/xx unknown
- 1982-08-31 IT IT23077/82A patent/IT1205269B/it active
- 1982-08-31 DE DE8224580U patent/DE8224580U1/de not_active Expired
- 1982-09-02 BR BR8205145A patent/BR8205145A/pt not_active IP Right Cessation
- 1982-09-02 BE BE0/208941A patent/BE894290A/fr not_active IP Right Cessation
-
1988
- 1988-11-02 SG SG753/88A patent/SG75388G/en unknown
- 1988-12-30 MY MY14/88A patent/MY8800014A/xx unknown
-
1989
- 1989-08-24 HK HK672/89A patent/HK67289A/xx not_active IP Right Cessation
Cited By (1)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
WO2020141337A1 (en) | 2019-01-04 | 2020-07-09 | Fenyo Marta Katalin | Polarized light emitting medical device, in particular for the prevention and treatment of gingival and periodontal diseases |
Also Published As
Similar Documents
Publication | Publication Date | Title |
---|---|---|
HU186081B (en) | Process and apparatus for stimulating healing of pathologic points on the surface of the body first of all of wounds, ulcera and other epithelial lesions | |
Dougherty et al. | Photoradiation in the treatment of recurrent breast carcinoma | |
US5344434A (en) | Apparatus for the photodynamic therapy treatment | |
CA1334399C (en) | Therapeutic lamp | |
US20070194717A1 (en) | Lamp for use in a tissue treatment device | |
JP2006334438A (ja) | 光美容処置及び光皮膚処置のための装置及び方法 | |
US5337741A (en) | Photo radiation treatment apparatus and method | |
BENSON Jr | Laser photodynamic therapy for bladder cancer | |
AU681376B2 (en) | Light emitting diode source for photodynamic therapy | |
US4926861A (en) | Method for in vivo treatment of tumorous tissues on body surfaces | |
Litwin et al. | The Biological Effects of Laser Radiation: Potential laboratory uses are limitless, and applications for a high powered light source are manifold. Mutations of microscopic organisms may be produced by specific wavelengths and genetic changes studied in a more precise fashion | |
Farr et al. | The action spectrum between 320 and 400 nm for clearance of psoriasis by psoralen photochemotherapy | |
Iusim et al. | Evaluation of the degree of effectiveness of biobeam low level narrow band light on the treatment of skin ulcers and delayed postoperative wound healing | |
Hode et al. | Laser phototherapy | |
AU598224B2 (en) | A solar ray energy radiation device for use in medical treatment | |
JP2003325684A (ja) | 光線治療器 | |
JP2002263206A (ja) | 光線治療器 | |
AU598223B2 (en) | A solar ray energy radiation device for use in medical treatment | |
US8449586B2 (en) | Method for enhancing cell-mediated immunity | |
US7992570B2 (en) | Fractionated light PDT therapy for posterior eye disease | |
Jacka et al. | A lamp for cancer phototherapy | |
Dawson | Experimental ocular pathology related to corneal transmittance and infrared psychophysics | |
Folsom | TINTED LENSES AND THEIR USE | |
Ohshiro | History of LLLT | |
Monich et al. | Red light effect on the survival of cells exposed to gamma rays |
Legal Events
Date | Code | Title | Description |
---|---|---|---|
HU90 | Patent valid on 900628 | ||
HLC4 | Limitation of claims |
Free format text: PUBSLISHED ADDENDA: 1990.06.01.; COURT DECISION NUMBER 3.PK.22.002/1986/21 |
|
HMM4 | Cancellation of final prot. due to non-payment of fee | ||
HNF4 | Restoration of lapsed final prot. | ||
HPC4 | Succession in title of patentee |
Owner name: JOSEF, SCHREYOEGG, DE |
|
HPC4 | Succession in title of patentee |
Owner name: JOSEF, SCHREYOEGG, DE |
|
HPC4 | Succession in title of patentee |
Owner name: ARACARIA B.V., NL |