CZ38394A3 - Process for producing ceramic building elements from silicon carbide - Google Patents
Process for producing ceramic building elements from silicon carbide Download PDFInfo
- Publication number
- CZ38394A3 CZ38394A3 CZ94383A CZ38394A CZ38394A3 CZ 38394 A3 CZ38394 A3 CZ 38394A3 CZ 94383 A CZ94383 A CZ 94383A CZ 38394 A CZ38394 A CZ 38394A CZ 38394 A3 CZ38394 A3 CZ 38394A3
- Authority
- CZ
- Czechia
- Prior art keywords
- starch
- carbon
- weight
- water
- silicon carbide
- Prior art date
Links
Classifications
-
- C—CHEMISTRY; METALLURGY
- C04—CEMENTS; CONCRETE; ARTIFICIAL STONE; CERAMICS; REFRACTORIES
- C04B—LIME, MAGNESIA; SLAG; CEMENTS; COMPOSITIONS THEREOF, e.g. MORTARS, CONCRETE OR LIKE BUILDING MATERIALS; ARTIFICIAL STONE; CERAMICS; REFRACTORIES; TREATMENT OF NATURAL STONE
- C04B35/00—Shaped ceramic products characterised by their composition; Ceramics compositions; Processing powders of inorganic compounds preparatory to the manufacturing of ceramic products
- C04B35/515—Shaped ceramic products characterised by their composition; Ceramics compositions; Processing powders of inorganic compounds preparatory to the manufacturing of ceramic products based on non-oxide ceramics
- C04B35/56—Shaped ceramic products characterised by their composition; Ceramics compositions; Processing powders of inorganic compounds preparatory to the manufacturing of ceramic products based on non-oxide ceramics based on carbides or oxycarbides
- C04B35/565—Shaped ceramic products characterised by their composition; Ceramics compositions; Processing powders of inorganic compounds preparatory to the manufacturing of ceramic products based on non-oxide ceramics based on carbides or oxycarbides based on silicon carbide
- C04B35/573—Shaped ceramic products characterised by their composition; Ceramics compositions; Processing powders of inorganic compounds preparatory to the manufacturing of ceramic products based on non-oxide ceramics based on carbides or oxycarbides based on silicon carbide obtained by reaction sintering or recrystallisation
Landscapes
- Chemical & Material Sciences (AREA)
- Engineering & Computer Science (AREA)
- Ceramic Engineering (AREA)
- Chemical Kinetics & Catalysis (AREA)
- Manufacturing & Machinery (AREA)
- Materials Engineering (AREA)
- Structural Engineering (AREA)
- Organic Chemistry (AREA)
- Ceramic Products (AREA)
- Compositions Of Oxide Ceramics (AREA)
Description
Způsob výroby keramických stavebních prvků z karbidu křemíku
Oblast techniky ;’
Vynález se týká způsobu výroby stavebních prvků z karbidu křemíku za přídavku uhlíku a/nebo uhlík obsahujících pojiv, přičemž uhlík se alespoň částečně získává pyrolysou pojiv v surovém (zeleném) stavebním prvku.
Dosavadní stav techniky
Stavební prvky z keramiky, bohaté na karbid křemíku, se používají v různých oblastech využití, obzvláště jako rychle se opotřebovávající díly, jako jsou trysky a vyzdívky, nebo jak stavební prvky strojů, jako jsou ložiskové, kluzné a těsnící prvky pro tepelnou techniku, jako jsou vypalovací trubky a tepelné výměníky.
Z DE-C-32 31 100 je známé, že se mohou při výrobě keramických stavebních prvků z karbidu křemíku použít temporární pojivá organické povahy, která se tepelným zpracováním převedou na uhlík. Uhlík jednak propůjčuje stavebním prvkům po zkoksování pevnost, potřebnou pro dodatečné mechanické zpracování a jednak je k disposici pro následující proces slinování a infiltrace jako reakční partner. Obzvláště se zde poukázuje na penolové pryskyřice a podobně. Většina fenolových nebo fenylové skupiny obsahujících aromatických sloučenin, které poskytují koksovatelný zbytek 30 % , maj í ale nevýhodnou tu vlastnost, že při tepelném rozkladu za zamezení přístupu kyslíku uvolňují zdraví škodlivé štěpné produkty, jako je například fenol, formaldehyd, kresol, xylen a benzen, které v provozu vedou ke značným problémům kvůli jejich komplikovanému zneškodňování a kromě toho jsou zde zapotřebí nákladná ochranná opatření. Při výrobě a dalším zpracování hmot, obsahujících fenolové pryskyřice jsou potřebná odpovídající bezpečnostní opatření.
Organická pojivá samotná vytvářejí při pyrolyse uhlíkové můstky, které stavebním prvkům propůjčují dostatečnou pevnost, potřebnou pro mechanické zpracování a reagují při reakčním slinovacím procesu s křemíkem na sekundární karbid křemíku.
Při výrobě slinovaného karbidu křemíku je všeobecně známé, že se musí používat uhlík, aby se povrch siliciumkarbidového prášku zbavil přilnuté vrstvy oxidu křemičitého. Bez přísady uhlíku se proces slinování potlačuje, popřípadě silně potlačuje.
Rovněž je při výrobě křemíkem infiltrovaného karbidu křemíku známé, že se jako látky dodávající uhlík používají aromatická karbonisovatelná pojivá. Tato se výhodně předem rozpustí v rozpouštědlech, aby se dosáhlo pokud možno rovnoměrného rozdělení těchto poj iv na částečkách prášku.
Při výrobě uhlíkových nebo grafitových těles se rovněž používají aromatické sloučeniny, které reagují pyrolysou na uhlík. Při tom je částečně obvyklé sytit stavební prvek několikrát rozpuštěnými aromatickými sloučeninami a koksovat tak, aby se optimalisovaly jeho vlastnosti.
Další nevýhodou známých organických přídavných látek je vysoká teplota v rozmezí asi 1000 až 1200 °C , potřebná pro skutečně úplnou pyrolysu.
Podstata vynálezu
Úkolem předloženého vynálezu je vypracování nového způsobu výroby stavebních prvků z karbidu křemíku, který by umožnil úplné zkoksování při nízkých teplotách 700 °C , při kterém by se neměly uvolňovat žádné těžko zneškodňovatelné štěpné produkty a při kterém by se v rámci zpracování hmot mohlo pracovat pokud možno ve vodných systémech.
Uvedený úkol byl podle předloženého vynálezu vyřešen vypracováním způsobu výroby výše popsaného typu, jehož podstata spočívá v tom, že se jako pojivá používají ve vodě dispergovatelné, ve vodě rozpustné a/nebo ve vodě rozpuštěné (odpadají často při výrobě škrobu jako roztoky) škroby, výhodně roztok škrobu.
Pro výrobu keramiky, bohaté na karbid křemíku, podle předloženého vynálezu, jsou vhodné škrobové produkty prakticky každého druhu, které se obvykle vyskytují v práškovíté formě. Aby se ovšem škrob učinil využitelným pro způsob podle předloženého vynálezu, je výhodné jej použít dispergovaný nebo rozpuštěný buď ve studené nebo v horké vodě.
Při tom je pouze ve výjimečných případech možné dosáhnout koncentrací 40 % hmotnostních nebo více pevné látky, vztaženo na celkovou hmotnost pevné látky plus vody, bez toho, že by se dosáhlo nevhodně vysoké viskosity pro další proces výroby. Viskosita by se mohla sice snížit přídavkem vody, což však znamená, že se tato musí při následujícím sušícím procesu hmoty nebo z ní vyrobených stavebních prvků opět odstraňovat za zvýšených energetických nároků. Další nevýhoda při použití škrobových produktů v práškovité formě spočívá v tom, že při rozpouštění a/nebo při botnání mohou zůstávat nerozpuštěné nebo gelovité součásti, které se ve vypálených stavebních prvcích ukazují ve formě defektních míst (například pórů) , čímž se negativně ovlivňují mechanické vlastnosti materiálu a homogenita struktury.
V praxi se tedy ukázalo jako obzvláště výhodné, přidávat do procesu výroby škrob jako uvařený vodný roztok s až 75 % podílu pevné látky á s viskositou v rozmezí 100 až 5000 raPa.s . Tento výhodně použitý škrob se může do procesu výroby keramických šlikrů přidávat bez zředění.
Jeho specielní modifikací, například přes sulfamáty, ostatní estery sulfonových kyselin nebo bezsirnaté organické látky, se vytváří při rozkladu za zamezení přístupu kyslíku velmi rovnoměrně rozdělená, prostorově zesítěná uhlíková mřížka, která propůjčuje stavebnímu prvku dostatečnou pevnost pro mechanické zpracování. Další výhodou oproti obvykle používaným pojivům, jako je smola, dehet nebo pryskyřice, je pyrolysní teplota, potřebná pro úplný rozklad škrobu, v rozmezí 200 až 700 °C , která je znázorněna křivkou DTA-TG. Smoly, dehty a pryskyřice se musí zahřívat, aby se dosáhlo úplného rozkladu, vždy podle modifikace až na teplotu 900 až 1100 °C . Při použití škrobu podle předloženého vynálezu se dá naproti tomu realisovat značný potenciál ušetřené energie.
Další přednost výhodného způsobu podle předloženého vynálezu spočívá v tom, že je použitý škrobový produkt libovolně mísitelný s vodou a na základě svojí kapalné konsistence zaručuje velmi dobré smáčení používaných surovin,
-· 5 karbidu křemíku a uhlíku. Když se chce dosáhnout stejně dobrého smáčení s pryskyřicemi nebo smolou, tak se musí použít organická rozpouštědla, jako je například aceton, isopropylalkohol, toluen a podobně, což by se mělo s ohledem na poškozování životního prostředí a zhoršování pracovních podmínek v provozu vyloučit.
Na základě kapalné formy škrobu se na společně se smáčející částice karbidu křemíku a uhlíku nanese velmi tenká vrstva, která po tepelném rozkladu zůstane jako rovněž tak tenká ulíková vrstva. Toto postačuje k tomu, aby stavební prvek získal dostatečnou pevnost k tomu, aby bylo možné mechanické zpracování. Toto znamená, že aby se dosáhlo stejné mechanické pevnosti, jaké se dosáhne s roztoky pojiv o srovnatelné koncentraci, jako jsou například fenolové pryskyřice ve srovnávacích příkladech, je zapotřebí podstatně méně pyrolyticky vyrobeného uhlíku. Aby se dosáhlo podobného efektu, testovaly se kapalné fenol-resolové pryskyřice, které však mají nevýhodu v tom, že za prvé obsahují až 20 % hmotnostních volného fenolu a za druhé jsou pouze omezeně mísitelné nebo ředitelné vodou, což vyvolává nebezpečí vyvločkování. Smola a dehet jsou vhodné pouze pro zpracování směsí hmoty procesy míšení a hnětení, nejsou však vhodné pro zpracování šlikrů pro sprejové sušení nebo pro lití.
Stavební prvky z karbidu křemíku, infiltrovaného křemíkem, se obvykle připravují ze směsi, zahrnující práškovitý karbid křemíku s jednou nebo několika smíšenými frakcemi zrnitosti, který tvoří substanci mřížky, uhlík ve formě grafitu, koksu, sazí a podobně, který při reakci v infiltračním procesu reaguje na sekundární karbid křemíku, spojuje při tom použité primární částice karbidu křemíku a
- 6 takto přispívá ke zlepšení vlastností materiálu, a ve všech případech, ve kterých se stavební prvky před procesem infiltrace mají ještě mechanicky zpracovávat, ještě tepelně rozložitelné pojivo, poskytující při štěpení uhlík.
Uvedené komponenty směsi se rozpustí, popřípadě suspendují ve vodě a takto vzniklý šlikr se například pomocí sprejového sušení převede na lisovatelný nebo tažný granulát. Alternativní zpracování šlikru například litím, tlakovým litím, litím do folie a extrudováním je v každém případě možné přizpůsobením obsahu vody ve šlikru a podle potřeby přídavkem pro keramické odborníky známých přísad, jako jsou plastifikační prostředky nebo změkčovadla, v množství vhodném pro každý jednotlivý postup.
Z granulátu, získaného popsaným způsobem,, se pomocí matricového lisování nebo isostatického lisování zhotoví polotovar. Potom se provede tepelné zpracování za zamezení přístupu kyslíku, při kterém se použité pojivo rozloží a přemění se na uhlík. Jako štěpné produkty se při tepelném rozkladu zjistí v podstatě pouze oxid uhličitý a voda. Obsahy mnoha možných štěpných produktů jsou pod hranicí důkazu... Při tom spojuje uhlík, vyloučený z pojivá, navzájem částice karbidu křemíku a uhlíku, což vede ke vzestupu pevnosti po koksování. Potom se může polotovar mechanicky opracovávat, například pomocí třískového obrábění. Po mechanickém zpracování se stavební prvky v infiltračním procesu infiltrují křemíkem, přičemž se jak primárně použitý uhlík, tak také uhlík, získaný pyrolyticky z pojivá, přemění na sekundární karbid křemíku.
Výhody předloženého vynálezu je třeba v podstatě vidět v tom, že se může pracovat na vodné basi a že štěpné produkty, vznikající při pyrolyse, jsou přijatelné pro životní prostředí.
Na rozdíl od současně platných představ, že se mají výhodně používat pojivá s velmi vysokým uhlíkovým zbytkem, bylo překvapivě zjištěno, že ke stejné úrovni pevnosti vede koksování pojivá s podstatně nižším uhlíkovým zbytkem při stejné koncentraci.
Příklady provedení vynálezu
Předložený vynález je ještě zřetelněji objasněn pomocí následujících příkladů provedení, bez toho, že by byl ale omezen na tyto konkrétní příklady. Znak pevnost po koksování, měřený v rámci příkladů a srovnávacích příkladů, se provádí stanovením oddolnosti proti vrcholovému tlaku na prstencovitých zkušebních tělesech s vnějším průměrem 80 mm, vnitřním průměrem 40 mm a výškou 30 mm .
Příklad 1
59,6 % hmotnostních práškovitého karbidu křemíku se střední zrnitostí 45 μπι , 11,6 % hmotnostních práškovitého karbidu křemíku se střední znitostí 13 μπι a 9,6 % hmotnostních práškovitého karbidu křemíku se střední zrnitostí 3 μπι se společně s 9,6 % hmotnostními sazí a 9,6 % hmotnostními vodného škrobového roztoku s obsahem sušiny 70 % hmotnostních, který vykazuje koksovatelný zbytek 20 %, se disperguje ve vodě za pomocného přídavku vhodného plastifikátoru. Vhodné plastifikátory jsou například deriváty ligninu a pomocné prostředky. Pomocí sprejového sušení se z uvedené směsi vyrobí lisovatelný granulát. Lisováním za
- ·8 sucha se z něj vyrobí prstencovité výlisky s následující geometrií :
vnější průměr : 80 mm , vnitřní průměr : 40 mm , výška : 30 mm , a
přičemž tyto výlisky mají hustotu 2,17 g/cm . Po pyrolysním procesu při teplotě 600 °C je hustota zkoksovaných výa lisků 2,11 g/cm a jejich pevnost po koksování 7,0 MPa. Výlisky se potom mechanicky opracují na velikost 75 x 45 x x 10 mm , přičemž se z každého výlisku vyrobí dva stavební prvky. Tyto se ve vakuu infiltrují křemíkem a po všech stranách se obrousí. Hustota hotových stavebních prvků činí *
3,08 g/cm . Pomocí zkušebního postupu na oddolnost proti vrcholovému tlaku byla zjištěna pevnost křemíkem infiltrovaných stavebních prvků 418 MPa .
Příklad la (srovnávací)
62,3 % hmotnostních práškovitého karbidu křemíku se střední zrnitostí 45 μιη , 11,8 % hmotnostních práškovitého karbidu křemíku se střední znitostí 13 gm a 9,9 % hmotnostních práškovitého karbidu křemíku se střední zrnitostí 3 μιη se společně s 9,0 % hmotnostními sazí a 7,0 % hmotnostními práškovité fenolové pryskyřice, která vykazuje koksovatelný zbytek asi 50 %, se disperguje ve vodě za pomocného přídavku vhodného plastifikátoru. Pomocí sprejového sušení se z uvedené směsi vyrobí lisovatelný granulát. Lisováním za sucha se z něj vyrobí prstencovité výlisky o velikosti 80 x 40 x 30 mm , které mají hustotu 2,16 g/cm3. Po pyrolysním procesu při teplotě 950 °C je
O hustota zkoksovaných výlisků 2,08 g/cm a jejich pevnost po koksování 6,4 MPa. Výlisky se potom mechanicky opracují na velikost 75 x 45 x x 10 mm , přičemž se z každého výlisku vyrobí dva stavební prvky. Tyto se ve vakuu infiltrují křemíkem a po všech stranách se obrousí. Hustota
O hotových stavebních prvků činí 3,08 g/cm . Pomocí zkušebního postupu na oddolnost proti vrcholovému tlaku byla zjištěna pevnost křemíkem infiltrovaných stavebních prvků 272 MPa .
Příklad 2a (srovnávací)
62,8 % hmotnostních práškovitého karbidu křemíku se střední zrnitostí 13 μπι a 15,3 % hmotnostních práškovitého karbidu křemíku se střední znitostí 3 gm se společně se 12,0 % hmotnostními sazí a 10,0 % hmotnostními práškovité fenolové pryskyřice, která vykazuje koksovatelný zbytek asi 50 %, disperguje ve vodě za pomocného přídavku vhodného plastifikátoru. Pomocí sprejového sušení se z uvedené směsi vyrobí lisovatelný granulát. Lisováním za sucha se z něj vyrobí prstencovité výlisky o velikosti 80 x 40 x 30 mm , které mají hustotu 2,05 g/cm . Po pyrolysním procesu při o
teplotě 950 °C je hustota zkoksovaných výlisků 1,92 g/cm*5 a jejich pevnost po koksování 6,3 MPa. Výlisky se potom mechanicky opracují na velikost 75 x 45 x x 10 mm , přičemž se z každého výlisku vyrobí dva stavební prvky. Tyto se ve vakuu infiltrují křemíkem a po všech stranách se obrousí.
O
Hustota hotových stavebních prvků činí 3,07 g/cm . Pomocí zkušebního postupu na oddolnost proti vrcholovému tlaku byla zjištěna pevnost křemíkem infiltrovaných stavebních prvků 342 MPa .
Příklad 2
63,0 % hmotnostních práškovitého karbidu křemíku se střední zrnitostí 13 μπι a 15,8 % hmotnostních práškovitého karbidu křemíku se střední znitostí 3 μπι se společně se 12,0 % hmotnostními sazí a 10,0 % hmotnostními vodného roztoku škrobu s obsahem sušiny asi 70 % hmotnostních, který vykazuje koksovatelný zbytek asi 20 % , disperguje ve vodě za pomocného přídavku vhodného plastifikátoru. Pomocí sprejového sušení se z uvedené směsi vyrobí lisovatelný granulát. Lisováním za sucha se z něj vyrobí prstencovité výlisky o velikosti 80 x 40 x 30 mm , které mají hustotu 2,01 g/cm^. Po pyrolysním procesu při teplotě 600 °C je
O hustota zkoksovaných výlisků 1,96 g/cnr a jejich pevnost po koksování 6,2 MPa. Výlisky se potom mechanicky opracují na velikost 75 x 45 x x 10 mm , přičemž se z každého výlisku vyrobí dva stavební prvky. Tyto se ve vakuu infiltrují křemíkem a po všech stranách se obrousí. Hustota hotových -1 stavebních prvků činí 3,07 g/cm . Pomocí zkušebního postupu na oddolnost proti vrcholovému tlaku byla zj ištěna pevnost křemíkem infiltrovaných stavebních prvků 355 MPa .
Příklad3
68,2 % hmotnostních práškovitého karbidu křemíku se střední zrnitostí 3 gm se společně se 22,7 % hmotnostními sazí a 9,1% hmotnostními vodného roztoku škrobu s obsahem sušiny asi 70 % hmotnostních, který vykazuje koksovatelný zbytek asi 20 % , disperguje ve vodě za pomocného přídavku vhodného plastifikátoru. Pomocí sprejového sušení se z uvedené směsi vyrobí lisovatelný granulát. Lisováním za sucha se z něj vyrobí prstencovité výlisky o velikosti 80 x 40 x 30 mm , které mají hustotu 1,70 g/cm . Po pyrolysním procesu při teplotě 600 °C je hustota zkoksovaných
O výlisků. 1,65 g/cm a jejich pevnost po koksování 7,1 MPa. Výlisky se potom mechanicky opracují na velikost 75 x 45 x x 10 mm , přičemž se z každého výlisku vyrobí dva stavební prvky. Tyto se ve vakuu infiltrují křemíkem a po všech stranách se obrousí. Hustota hotových stavebních prvků činí •3
3,10 g/cm . Pomocí čtyřbodové ohybové zkoušky byla na zkušebních tyčích o velikosti 3 x 4 x 50 mm zjištěna pevnost 421 MPa . Podařilo se za použití modifikovaného škrobu poprvé, že se u nejjemněji zrnitého materiálu zcela vyloučil vysoký podíl velkých pórů, naplněných křemíkem a také se tím dosáhlo překvapivě vysoké pevnosti pro materiál SiSiC .
Příklad 3a (srovnávací)
70,0 % hmotnostních práškovitého karbidu křemíku se střední zrnitostí 3 pm se společně s 19,0 % hmotnostními sazí a 11,0 % hmotnostními práškovité fenolové pryskyřice, která vykazuje koksovatelný zbytek asi 50 % , disperguje ve vodě za pomocného přídavku vhodného plastifikátoru. Pomocí sprejového sušení se z uvedené směsi vyrobí lisovatelný granulát. Lisováním za sucha se z něj vyrobí prstencovité výlisky o velikosti 80 x 40 x 30 mm , které mají hustotu 1,84 g/cm3. Po pyrolysním procesu při teplotě 950 °C je a
hustota zkoksovaných výlisků 1,77 g/cmJ a jejich pevnost po koksování 6,5 MPa. Výlisky se potom mechanicky opracují na velikost 75 x 45 χ x 10 mm , přičemž se z každého výlisku vyrobí dva stavební prvky. Tyto se ve vakuu infiltrují křemíkem a po všech stranách se obrousí. Hustota hotových 2 stavebních prvků činí 3,08 g/cmJ . Pomocí čtyřbodové ohybové zkoušky byla na zkušebních tyčích o velikosti 3 x 4 x x 50 mm zjištěna pevnost 357 MPa .
Při všech uvedených pokusech byly po procesu koksování prováděny analysy plynů v atmosféře pece, které poskytly následující výsledky :
Claims (15)
- PATENTOVÉ
“O — ~,n hJ '.Λ • >—· i o , - Al ’— o o Cl r z 1 c co o <-n. -- o NÁROKY1. Způsob výroby stavebních prvků z karbidu křemíku za přídavku uhlíku a/nebo uhlík obsahujících pojiv, přičemž uhlík se alespoň částečně získává pyrolysou pojiv v surovém stavebním prvku, vyznačující se tím, že se jako pojivo použije ve vodě dispergovatelný, ve vodě roztpustný a/nebo ve vodě rozpuštěný škrob. - 2. Způsob podle nároku 1 , vyznačující se tím, že uhlíkový zbytek po pyrolyse pojivá činí nejvýše 35 % hmotnostních, výhodně nejvýše 25 % hmotnostních.
- 3. Způsob podle nároku 1 nebo 2 , vyznačující se tím, že se do procesu výroby přidává škrob jako vodný roztok s podílem až 75 % sušiny a s viskositou v rozmezí 100 až 5000 mPa.s.
- 4. Způsob podle některého z nároků 1 až 3 , vyznačující se tím, že se poj ivo úplně termicky rozloží při teplotě s 700 °C .
- 5. Způsob podle nároku 4 , vyznačující se tím, že se poj ivo úplně termicky rozloží při teplotě ž 650 °C .
- 6. Způsob podle některého z nároků 1 až 5 , vyznačující se tím, že se škrob přidává v množství 3 až 20 % hmotnostních, vztaženo na celkovou-· 14 hmotnost obsahu sušiny.
- 7. Způsob podle nároku 6 , vyznačující se tím, že se škrob přidává v množství 6 až 10 % hmotnostních, vztaženo na celkovou hmotnost obsahu sušiny.»
- 8. Způsob podle některého z nároků 1 až 7 , vyznačující se tím, že se používá škrob, * rozpustný ve studené a/nebo horké vodě, popřípadě ve vodě rozpuštěný škrob, jako je bramborový, kukuřičný a pšeničný škrob, výhodně kukuřičný škrob, modifikovaný přes sulfamáty, jiné estery sulfonových kyselin nebo bezsirnaté organické látky.
- 9. Způsob podle některého z nároků 1 až 8 , vyznačující se tím, že se vodná směs, popřípadě suspense, zpracovává na granulát.
- 10. Způsob podle některého z nároků 1 až 9 , vyznačující se tím, že se formování prová' dí litím šlikru, litím do folie, tlakovým litím, extrudovái* ním nebo vstřikovacím litím, výhodně však axiálním nebo isostatickým lisováním.
- 11. Způsob podle některého z nároků 1 až 10 , vyznačující se tím, že jsou stavební prvky vyrobeny z křemíkem infiltrovaného SiC (SiSiC) , silicid obsahujícího SiC , na uhlík bohatého SiSiC (CSiSiC) , slinovaného SiC (SSiC) , za horka lisovaného SiC (HPSiC) nebo za horka isostaticky lisovaného SiC (HIPSiC) .
- 12.Stavební prvek, vyrobitelný způsobem podle některého z nároků 1 až 11 , vyznačující se t í m , že má strukturu, neobsahující póry plynu nebo póry naplněné křemíkem.
- 13. Stavební prvek podle nároku 12 , vyznačující se tím, že má pevnost == 350 MPa .
- 14. Stavební prvek podle nároku 13 , vyznačující se tím, že má pevnost 2= 400 MPa .
- 15. Použití stavebních prvků podle některého z nároků12 až 14 jako těsnících, kluzných a ložiskových elementů, jako hořáků, trysek, tepelných výměníků a jako komponent při stavbě přístrojů a strojů a v tepelné technice, oddolných vůči korosi a opotřebení.
Applications Claiming Priority (1)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
DE4400131A DE4400131A1 (de) | 1994-01-05 | 1994-01-05 | Verfahren zum Herstellen von keramischen Bauteilen aus Siliziumcarbid |
Publications (1)
Publication Number | Publication Date |
---|---|
CZ38394A3 true CZ38394A3 (en) | 1995-08-16 |
Family
ID=6507463
Family Applications (1)
Application Number | Title | Priority Date | Filing Date |
---|---|---|---|
CZ94383A CZ38394A3 (en) | 1994-01-05 | 1994-02-21 | Process for producing ceramic building elements from silicon carbide |
Country Status (6)
Country | Link |
---|---|
US (1) | US5618767A (cs) |
EP (1) | EP0662462B1 (cs) |
JP (1) | JPH07206520A (cs) |
CZ (1) | CZ38394A3 (cs) |
DE (2) | DE4400131A1 (cs) |
HU (1) | HUT71051A (cs) |
Families Citing this family (16)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
DE19823521C2 (de) * | 1997-08-28 | 2002-08-14 | Fraunhofer Ges Forschung | Verfahren zur Herstellung von Kohlenstoff-Verbundwerkstoffen und/oder kohlenstoffhaltigen, carbidischen und/oder carbonitridischen Werkstoffen |
DE19823507A1 (de) * | 1998-05-26 | 1999-12-02 | Fraunhofer Ges Forschung | Verfahren zur Herstellung von Formkörpern auf der Basis von Kohlenstoff, Carbiden und/oder Carbonitriden |
US6387834B1 (en) * | 1999-06-02 | 2002-05-14 | Bridgestone Corporation | Sintered silicon carbide body and method for producing the same |
DE10020655A1 (de) * | 2000-04-27 | 2001-11-08 | Freundorfer Fensterbau | Keramischer Werkstoff |
AT408439B (de) * | 2000-08-21 | 2001-11-26 | Tulln Zuckerforschung Gmbh | Flockungs- bzw. bindemittel für den keramischen bereich |
KR100417161B1 (ko) * | 2001-02-12 | 2004-02-05 | 국방과학연구소 | 탄소직물로 이루어진 C/SiC 복합재료의 제조방법 |
US20030151152A1 (en) * | 2002-02-08 | 2003-08-14 | Coorstek, Inc. | Body armor and methods for its production |
WO2003072525A1 (de) * | 2002-02-28 | 2003-09-04 | Siemens Aktiengesellschaft | Keramische massen mit hohem feststoffanteil zur herstellung keramischer werkstoffe und produkte mit geringem schwund |
US20030205065A1 (en) * | 2002-05-06 | 2003-11-06 | Yuji Matsuura | Method for making hollow glass optical waveguide |
DE102005044494B3 (de) * | 2005-09-16 | 2007-03-08 | Wenzel, Lothar | Vorrichtung zur Beseitigung von schädlichen Bestandteilen aus Abgasen von Brennkraftmaschinen |
EP1795513A1 (de) * | 2005-12-09 | 2007-06-13 | Sgl Carbon Ag | Verfahren zur Herstellung von Silicumcarbid-Keramik |
DE102006031113B4 (de) * | 2006-06-28 | 2009-02-26 | Fraunhofer-Gesellschaft zur Förderung der angewandten Forschung e.V. | Verfahren zur Herstellung eines keramischen Verbundwerkstoffes |
DE102012220439A1 (de) * | 2012-11-09 | 2014-05-15 | Sgl Carbon Se | Werkzeug zum spanabhebenden Bearbeiten von Werkstücken und Verfahren zu dessen Herstellung |
US9676631B2 (en) | 2014-07-21 | 2017-06-13 | Lori Bracamonte | Reaction bonded silicon carbide bodies made from high purity carbonaceous preforms |
DE102014216428B4 (de) | 2014-08-19 | 2019-09-26 | Schunk Kohlenstofftechnik Gmbh | Porenbrenner mit einer aus einem Porenkörper gebildeten Verbrennungszone |
US20240139993A1 (en) * | 2022-10-26 | 2024-05-02 | Entegris, Inc. | Particle compositions and related methods and uses to form sintered silicon carbide bodies |
Family Cites Families (16)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
DE3116786C2 (de) * | 1981-04-28 | 1984-11-22 | Rosenthal Technik Ag, 8672 Selb | Homogener Siliciumcarbid-Formkörper und Verfahren zu seiner Herstellung |
JPS5832070A (ja) * | 1981-08-21 | 1983-02-24 | 信越化学工業株式会社 | 高密度炭化けい素焼結体の製造方法 |
JPS58167475A (ja) * | 1982-03-29 | 1983-10-03 | イビデン株式会社 | 高強度炭化珪素焼結体の製造方法 |
DE3321960A1 (de) * | 1983-06-18 | 1984-12-20 | Maizena Gmbh, 2000 Hamburg | Flammfestes staerkeprodukt, verfahren zu seiner herstellung und seine verwendung |
ATE26969T1 (de) * | 1983-12-23 | 1987-05-15 | Hoechst Ceram Tec Ag | Schlickergiessmasse zur herstellung von formkoerpern als aus siliciumcarbid. |
JPS60191081A (ja) * | 1984-03-07 | 1985-09-28 | イビデン株式会社 | 炭化珪素質の精密加工品およびその製造方法 |
JPS623071A (ja) * | 1985-06-27 | 1987-01-09 | 工業技術院長 | 炭素−セラミツクス複合材の製造法 |
JPS62260774A (ja) * | 1986-05-01 | 1987-11-13 | 新日本製鐵株式会社 | 炭化珪素系複合セラミックス焼結体 |
US4796077A (en) * | 1986-08-13 | 1989-01-03 | Hitachi, Ltd. | Electrical insulating, sintered aluminum nitride body having a high thermal conductivity and process for preparing the same |
US5192719A (en) * | 1986-09-01 | 1993-03-09 | Ibiden Co., Ltd. | Method of producing high-strength β-type silicon carbide sintered bodies |
JPS63100064A (ja) * | 1986-10-15 | 1988-05-02 | 鳴海製陶株式会社 | 炭化けい素焼結体の製造方法 |
JPH069807B2 (ja) * | 1987-12-15 | 1994-02-09 | 鐘紡株式会社 | セラミツクス成形物前駆体の製造方法 |
US5324692A (en) * | 1990-08-09 | 1994-06-28 | Hoechst Ceramtec Aktiengesellschaft | Process for producing moldings from silicon-infiltrated silicon carbide |
US5205970A (en) * | 1992-04-03 | 1993-04-27 | General Electric Company | Method of infiltration forming a silicon carbide body with improved surface finish |
US5302561A (en) * | 1993-03-11 | 1994-04-12 | Cercom, Inc. | Monolithic, fully dense silicon carbide mirror and method of manufacturing |
DE4315690C1 (de) * | 1993-05-11 | 1994-06-23 | Didier Werke Ag | Verfahren zur Herstellung von feuerfesten kohlenstoffgebundenen Formkörpern |
-
1994
- 1994-01-05 DE DE4400131A patent/DE4400131A1/de not_active Withdrawn
- 1994-02-21 CZ CZ94383A patent/CZ38394A3/cs unknown
-
1995
- 1995-01-03 DE DE59505870T patent/DE59505870D1/de not_active Expired - Lifetime
- 1995-01-03 HU HU9500010A patent/HUT71051A/hu unknown
- 1995-01-03 EP EP95100048A patent/EP0662462B1/de not_active Expired - Lifetime
- 1995-01-04 JP JP7000103A patent/JPH07206520A/ja active Pending
-
1996
- 1996-01-11 US US08/584,386 patent/US5618767A/en not_active Expired - Fee Related
Also Published As
Publication number | Publication date |
---|---|
JPH07206520A (ja) | 1995-08-08 |
EP0662462A2 (de) | 1995-07-12 |
DE4400131A1 (de) | 1995-07-06 |
DE59505870D1 (de) | 1999-06-17 |
EP0662462B1 (de) | 1999-05-12 |
EP0662462A3 (de) | 1995-11-22 |
HUT71051A (en) | 1995-11-28 |
US5618767A (en) | 1997-04-08 |
HU9500010D0 (en) | 1995-03-28 |
Similar Documents
Publication | Publication Date | Title |
---|---|---|
CZ38394A3 (en) | Process for producing ceramic building elements from silicon carbide | |
US4692418A (en) | Sintered silicon carbide/carbon composite ceramic body having fine microstructure | |
US2938807A (en) | Method of making refractory bodies | |
EP0771769A2 (en) | Sintering alpha silicon carbide powder with multiple sintering aids | |
US5441799A (en) | Porous silicon carbide | |
US20070132129A1 (en) | Process for producing silicon carbide ceramic | |
CA1092615A (en) | High density hot pressed thermal shock resistant silicon carbide | |
US5527748A (en) | High density zirconium diboride ceramics prepared with preceramic polymer binders | |
DE102016100083B4 (de) | Feuerfeste Formkörper und Massen sowie Bindemittel und Verfahren zu deren Herstellung | |
US5525555A (en) | High density titanium carbide ceramics | |
DE4105325A1 (de) | Herstellung von hochdichten Borcarbid-Keramikkörpern mit präkeramischen Polymerbindemitteln | |
EP0178753B1 (en) | Process for producing a sintered silicon carbide/carbon composite ceramic body having ultrafine grain microstructure | |
US4994216A (en) | Process of making carbon-bonded refractory shaped articles | |
US6146559A (en) | Preparation of high density titanium diboride ceramics with preceramic polymer binders | |
Semen et al. | Structural ceramics derived from a preceramic polymer | |
EP0257134A1 (en) | A method for producing high-density sintered silicon carbide articles | |
AU689270B2 (en) | Preparation of high density zirconium carbide ceramics with preceramic polymer binders | |
Park et al. | Effects of microstructure on flexural strength of biomorphic C/SiC composites | |
EP2789596A1 (de) | Herstellung hochreiner, dichter Siliziumcarbid-Sinterkörper und so erhältliche Sinterkörper | |
CA2189518A1 (en) | Sintering beta silicon carbide powder with a polysiloxane and multiple sintering aids | |
Elias et al. | Conversion of biomorphic silicon carbide from wood powders carbon template | |
JPS60239377A (ja) | セメント製品の処理方法 | |
JPH0431362A (ja) | 黒鉛/カーボン繊維複合材料の製造方法 | |
Johnson et al. | Comparison of Matrix Variation in Nicalon (Sic) Fiber Reinforced Composites | |
Sciti et al. | Processing and properties of novel electroconductive ceramic composites |
Legal Events
Date | Code | Title | Description |
---|---|---|---|
PD00 | Pending as of 2000-06-30 in czech republic |