FI70398C - Foerfarande vid framstaellning av vaeteperoxid - Google Patents
Foerfarande vid framstaellning av vaeteperoxid Download PDFInfo
- Publication number
- FI70398C FI70398C FI833185A FI833185A FI70398C FI 70398 C FI70398 C FI 70398C FI 833185 A FI833185 A FI 833185A FI 833185 A FI833185 A FI 833185A FI 70398 C FI70398 C FI 70398C
- Authority
- FI
- Finland
- Prior art keywords
- catalyst
- working solution
- hydrogenation
- reactor
- hydrogen
- Prior art date
Links
- 239000003054 catalyst Substances 0.000 claims abstract description 162
- 239000012224 working solution Substances 0.000 claims abstract description 91
- 238000005984 hydrogenation reaction Methods 0.000 claims abstract description 59
- MHAJPDPJQMAIIY-UHFFFAOYSA-N Hydrogen peroxide Chemical compound OO MHAJPDPJQMAIIY-UHFFFAOYSA-N 0.000 claims abstract description 55
- 150000004056 anthraquinones Chemical class 0.000 claims abstract description 44
- UFHFLCQGNIYNRP-UHFFFAOYSA-N Hydrogen Chemical compound [H][H] UFHFLCQGNIYNRP-UHFFFAOYSA-N 0.000 claims abstract description 41
- 238000000034 method Methods 0.000 claims abstract description 37
- 230000008569 process Effects 0.000 claims abstract description 26
- 239000001257 hydrogen Substances 0.000 claims abstract description 15
- 229910052739 hydrogen Inorganic materials 0.000 claims abstract description 15
- 238000004519 manufacturing process Methods 0.000 claims abstract description 15
- 239000007787 solid Substances 0.000 claims abstract description 11
- 239000007788 liquid Substances 0.000 claims abstract description 5
- 239000003960 organic solvent Substances 0.000 claims abstract description 4
- 238000009903 catalytic hydrogenation reaction Methods 0.000 claims abstract description 3
- 239000011949 solid catalyst Substances 0.000 claims abstract 2
- VYPSYNLAJGMNEJ-UHFFFAOYSA-N Silicium dioxide Chemical group O=[Si]=O VYPSYNLAJGMNEJ-UHFFFAOYSA-N 0.000 claims description 5
- 229910052782 aluminium Inorganic materials 0.000 claims description 4
- XAGFODPZIPBFFR-UHFFFAOYSA-N aluminium Chemical compound [Al] XAGFODPZIPBFFR-UHFFFAOYSA-N 0.000 claims description 4
- PNEYBMLMFCGWSK-UHFFFAOYSA-N aluminium oxide Inorganic materials [O-2].[O-2].[O-2].[Al+3].[Al+3] PNEYBMLMFCGWSK-UHFFFAOYSA-N 0.000 claims description 4
- BPQQTUXANYXVAA-UHFFFAOYSA-N Orthosilicate Chemical compound [O-][Si]([O-])([O-])[O-] BPQQTUXANYXVAA-UHFFFAOYSA-N 0.000 claims description 3
- 239000003365 glass fiber Substances 0.000 claims description 3
- 239000011148 porous material Substances 0.000 claims description 3
- 239000000835 fiber Substances 0.000 claims description 2
- 239000000377 silicon dioxide Substances 0.000 claims description 2
- 230000036571 hydration Effects 0.000 claims 2
- 238000006703 hydration reaction Methods 0.000 claims 2
- 230000001590 oxidative effect Effects 0.000 claims 1
- PYKYMHQGRFAEBM-UHFFFAOYSA-N anthraquinone Natural products CCC(=O)c1c(O)c2C(=O)C3C(C=CC=C3O)C(=O)c2cc1CC(=O)OC PYKYMHQGRFAEBM-UHFFFAOYSA-N 0.000 abstract description 29
- 230000001427 coherent effect Effects 0.000 abstract 1
- 238000002474 experimental method Methods 0.000 description 52
- 238000006243 chemical reaction Methods 0.000 description 35
- KDLHZDBZIXYQEI-UHFFFAOYSA-N Palladium Chemical compound [Pd] KDLHZDBZIXYQEI-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 21
- AZQWKYJCGOJGHM-UHFFFAOYSA-N 1,4-benzoquinone Chemical compound O=C1C=CC(=O)C=C1 AZQWKYJCGOJGHM-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 16
- 230000003647 oxidation Effects 0.000 description 14
- 238000007254 oxidation reaction Methods 0.000 description 14
- 239000006227 byproduct Substances 0.000 description 10
- 239000002245 particle Substances 0.000 description 10
- PCFMUWBCZZUMRX-UHFFFAOYSA-N 9,10-Dihydroxyanthracene Chemical compound C1=CC=C2C(O)=C(C=CC=C3)C3=C(O)C2=C1 PCFMUWBCZZUMRX-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 9
- 239000000203 mixture Substances 0.000 description 9
- 239000000463 material Substances 0.000 description 8
- HSKPJQYAHCKJQC-UHFFFAOYSA-N 1-ethylanthracene-9,10-dione Chemical compound O=C1C2=CC=CC=C2C(=O)C2=C1C=CC=C2CC HSKPJQYAHCKJQC-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 7
- 230000015572 biosynthetic process Effects 0.000 description 7
- 239000000725 suspension Substances 0.000 description 7
- 230000008901 benefit Effects 0.000 description 6
- OTBHDFWQZHPNPU-UHFFFAOYSA-N 1,2,3,4-tetrahydroanthracene-9,10-dione Chemical compound O=C1C2=CC=CC=C2C(=O)C2=C1CCCC2 OTBHDFWQZHPNPU-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 5
- 239000007789 gas Substances 0.000 description 5
- 239000008188 pellet Substances 0.000 description 5
- 239000002002 slurry Substances 0.000 description 5
- 239000000243 solution Substances 0.000 description 5
- INPHIYULSHLAHR-UHFFFAOYSA-N 1-pentylanthracene-9,10-dione Chemical compound O=C1C2=CC=CC=C2C(=O)C2=C1C=CC=C2CCCCC INPHIYULSHLAHR-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 4
- OKTJSMMVPCPJKN-UHFFFAOYSA-N Carbon Chemical compound [C] OKTJSMMVPCPJKN-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 4
- QIGBRXMKCJKVMJ-UHFFFAOYSA-N Hydroquinone Chemical compound OC1=CC=C(O)C=C1 QIGBRXMKCJKVMJ-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 4
- 239000011149 active material Substances 0.000 description 4
- 230000000052 comparative effect Effects 0.000 description 4
- 230000003247 decreasing effect Effects 0.000 description 4
- 229910000510 noble metal Inorganic materials 0.000 description 4
- ZWRUINPWMLAQRD-UHFFFAOYSA-N nonan-1-ol Chemical compound CCCCCCCCCO ZWRUINPWMLAQRD-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 4
- SJWFXCIHNDVPSH-UHFFFAOYSA-N octan-2-ol Chemical compound CCCCCCC(C)O SJWFXCIHNDVPSH-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 4
- 238000002360 preparation method Methods 0.000 description 4
- 238000000354 decomposition reaction Methods 0.000 description 3
- 230000000694 effects Effects 0.000 description 3
- 238000000605 extraction Methods 0.000 description 3
- 229910052751 metal Inorganic materials 0.000 description 3
- 239000002184 metal Substances 0.000 description 3
- 229910052763 palladium Inorganic materials 0.000 description 3
- 238000005086 pumping Methods 0.000 description 3
- 239000000376 reactant Substances 0.000 description 3
- 230000009467 reduction Effects 0.000 description 3
- KBPLFHHGFOOTCA-UHFFFAOYSA-N 1-Octanol Chemical compound CCCCCCCCO KBPLFHHGFOOTCA-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 2
- RKMPHYRYSONWOL-UHFFFAOYSA-N 1-ethyl-1,2,3,4-tetrahydroanthracene-9,10-dione Chemical compound O=C1C2=CC=CC=C2C(=O)C2=C1C(CC)CCC2 RKMPHYRYSONWOL-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 2
- -1 anthraquinone compounds Chemical class 0.000 description 2
- 229910052796 boron Inorganic materials 0.000 description 2
- 229910052799 carbon Inorganic materials 0.000 description 2
- 239000000919 ceramic Substances 0.000 description 2
- 238000010924 continuous production Methods 0.000 description 2
- 239000004744 fabric Substances 0.000 description 2
- 239000011152 fibreglass Substances 0.000 description 2
- 238000001914 filtration Methods 0.000 description 2
- 150000002431 hydrogen Chemical class 0.000 description 2
- 238000012856 packing Methods 0.000 description 2
- BASFCYQUMIYNBI-UHFFFAOYSA-N platinum Chemical compound [Pt] BASFCYQUMIYNBI-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 2
- 150000004053 quinones Chemical class 0.000 description 2
- 238000004064 recycling Methods 0.000 description 2
- 239000011877 solvent mixture Substances 0.000 description 2
- XLYOFNOQVPJJNP-UHFFFAOYSA-N water Substances O XLYOFNOQVPJJNP-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 2
- IMXFWCSGUAUMCR-UHFFFAOYSA-N 1,2,3,4-tetraethylanthracene-9,10-dione Chemical compound C1=CC=C2C(=O)C3=C(CC)C(CC)=C(CC)C(CC)=C3C(=O)C2=C1 IMXFWCSGUAUMCR-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 1
- LZNGSHFBWBKBFH-UHFFFAOYSA-N 1-pentyl-1,2,3,4-tetrahydroanthracene-9,10-dione Chemical compound O=C1C2=CC=CC=C2C(=O)C2=C1C(CCCCC)CCC2 LZNGSHFBWBKBFH-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 1
- YEVQZPWSVWZAOB-UHFFFAOYSA-N 2-(bromomethyl)-1-iodo-4-(trifluoromethyl)benzene Chemical compound FC(F)(F)C1=CC=C(I)C(CBr)=C1 YEVQZPWSVWZAOB-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 1
- ZOXJGFHDIHLPTG-UHFFFAOYSA-N Boron Chemical compound [B] ZOXJGFHDIHLPTG-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 1
- 241001529455 Mammut Species 0.000 description 1
- CTQNGGLPUBDAKN-UHFFFAOYSA-N O-Xylene Chemical compound CC1=CC=CC=C1C CTQNGGLPUBDAKN-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 1
- 239000007868 Raney catalyst Substances 0.000 description 1
- NPXOKRUENSOPAO-UHFFFAOYSA-N Raney nickel Chemical compound [Al].[Ni] NPXOKRUENSOPAO-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 1
- 229910000564 Raney nickel Inorganic materials 0.000 description 1
- 241000220317 Rosa Species 0.000 description 1
- 125000000217 alkyl group Chemical group 0.000 description 1
- QVGXLLKOCUKJST-UHFFFAOYSA-N atomic oxygen Chemical compound [O] QVGXLLKOCUKJST-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 1
- 230000003197 catalytic effect Effects 0.000 description 1
- 229910010293 ceramic material Inorganic materials 0.000 description 1
- 230000008859 change Effects 0.000 description 1
- 238000004140 cleaning Methods 0.000 description 1
- 239000011362 coarse particle Substances 0.000 description 1
- 239000011248 coating agent Substances 0.000 description 1
- 238000000576 coating method Methods 0.000 description 1
- 230000007423 decrease Effects 0.000 description 1
- 238000006073 displacement reaction Methods 0.000 description 1
- 238000004090 dissolution Methods 0.000 description 1
- 238000009826 distribution Methods 0.000 description 1
- 238000011143 downstream manufacturing Methods 0.000 description 1
- 238000011049 filling Methods 0.000 description 1
- 239000008187 granular material Substances 0.000 description 1
- 238000005470 impregnation Methods 0.000 description 1
- 230000006872 improvement Effects 0.000 description 1
- 230000000977 initiatory effect Effects 0.000 description 1
- 238000009434 installation Methods 0.000 description 1
- 230000001788 irregular Effects 0.000 description 1
- 238000002156 mixing Methods 0.000 description 1
- 239000001301 oxygen Substances 0.000 description 1
- 229910052760 oxygen Inorganic materials 0.000 description 1
- 230000000737 periodic effect Effects 0.000 description 1
- 229910052697 platinum Inorganic materials 0.000 description 1
- 239000010970 precious metal Substances 0.000 description 1
- 239000002244 precipitate Substances 0.000 description 1
- 238000011045 prefiltration Methods 0.000 description 1
- 230000003134 recirculating effect Effects 0.000 description 1
- 239000010948 rhodium Substances 0.000 description 1
- 229910052703 rhodium Inorganic materials 0.000 description 1
- MHOVAHRLVXNVSD-UHFFFAOYSA-N rhodium atom Chemical compound [Rh] MHOVAHRLVXNVSD-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 1
- 230000000630 rising effect Effects 0.000 description 1
- 229920006395 saturated elastomer Polymers 0.000 description 1
- 238000009738 saturating Methods 0.000 description 1
- 238000007790 scraping Methods 0.000 description 1
- 238000000926 separation method Methods 0.000 description 1
- 238000007086 side reaction Methods 0.000 description 1
- 239000000741 silica gel Substances 0.000 description 1
- 229910002027 silica gel Inorganic materials 0.000 description 1
- 239000010802 sludge Substances 0.000 description 1
- 239000002689 soil Substances 0.000 description 1
- 238000003746 solid phase reaction Methods 0.000 description 1
- 239000002904 solvent Substances 0.000 description 1
- 239000010409 thin film Substances 0.000 description 1
- 239000008096 xylene Substances 0.000 description 1
Classifications
-
- B—PERFORMING OPERATIONS; TRANSPORTING
- B01—PHYSICAL OR CHEMICAL PROCESSES OR APPARATUS IN GENERAL
- B01J—CHEMICAL OR PHYSICAL PROCESSES, e.g. CATALYSIS OR COLLOID CHEMISTRY; THEIR RELEVANT APPARATUS
- B01J19/00—Chemical, physical or physico-chemical processes in general; Their relevant apparatus
- B01J19/24—Stationary reactors without moving elements inside
- B01J19/248—Reactors comprising multiple separated flow channels
- B01J19/2485—Monolithic reactors
-
- B—PERFORMING OPERATIONS; TRANSPORTING
- B01—PHYSICAL OR CHEMICAL PROCESSES OR APPARATUS IN GENERAL
- B01J—CHEMICAL OR PHYSICAL PROCESSES, e.g. CATALYSIS OR COLLOID CHEMISTRY; THEIR RELEVANT APPARATUS
- B01J10/00—Chemical processes in general for reacting liquid with gaseous media other than in the presence of solid particles, or apparatus specially adapted therefor
- B01J10/007—Chemical processes in general for reacting liquid with gaseous media other than in the presence of solid particles, or apparatus specially adapted therefor in the presence of catalytically active bodies, e.g. porous plates
-
- B—PERFORMING OPERATIONS; TRANSPORTING
- B01—PHYSICAL OR CHEMICAL PROCESSES OR APPARATUS IN GENERAL
- B01J—CHEMICAL OR PHYSICAL PROCESSES, e.g. CATALYSIS OR COLLOID CHEMISTRY; THEIR RELEVANT APPARATUS
- B01J19/00—Chemical, physical or physico-chemical processes in general; Their relevant apparatus
- B01J19/24—Stationary reactors without moving elements inside
- B01J19/2455—Stationary reactors without moving elements inside provoking a loop type movement of the reactants
- B01J19/2465—Stationary reactors without moving elements inside provoking a loop type movement of the reactants externally, i.e. the mixture leaving the vessel and subsequently re-entering it
-
- B—PERFORMING OPERATIONS; TRANSPORTING
- B01—PHYSICAL OR CHEMICAL PROCESSES OR APPARATUS IN GENERAL
- B01J—CHEMICAL OR PHYSICAL PROCESSES, e.g. CATALYSIS OR COLLOID CHEMISTRY; THEIR RELEVANT APPARATUS
- B01J35/00—Catalysts, in general, characterised by their form or physical properties
- B01J35/50—Catalysts, in general, characterised by their form or physical properties characterised by their shape or configuration
- B01J35/56—Foraminous structures having flow-through passages or channels, e.g. grids or three-dimensional monoliths
-
- C—CHEMISTRY; METALLURGY
- C01—INORGANIC CHEMISTRY
- C01B—NON-METALLIC ELEMENTS; COMPOUNDS THEREOF; METALLOIDS OR COMPOUNDS THEREOF NOT COVERED BY SUBCLASS C01C
- C01B15/00—Peroxides; Peroxyhydrates; Peroxyacids or salts thereof; Superoxides; Ozonides
- C01B15/01—Hydrogen peroxide
- C01B15/022—Preparation from organic compounds
- C01B15/023—Preparation from organic compounds by the alkyl-anthraquinone process
Landscapes
- Chemical & Material Sciences (AREA)
- Organic Chemistry (AREA)
- Chemical Kinetics & Catalysis (AREA)
- Inorganic Chemistry (AREA)
- Engineering & Computer Science (AREA)
- Materials Engineering (AREA)
- Organic Low-Molecular-Weight Compounds And Preparation Thereof (AREA)
- Catalysts (AREA)
- Low-Molecular Organic Synthesis Reactions Using Catalysts (AREA)
- Ultra Sonic Daignosis Equipment (AREA)
- Luminescent Compositions (AREA)
Description
70398
Vetyperoksidin valmistusmenetelmä Förfarande vid framställning av väteperoxid
Esillä oleva keksintö koskee menetelmiä vetyperoksidin valmistamiseksi vuorottelemalla alkyloitujen antrakinonien pelkistystä ja hapetusta.
Vetyperoksidi valmistetaan yleisesti nk. antrakinonimenetelmällä, jossa 5 vuorotellaan sopiviin orgaanisiin liuottimiin liuotettujen alkyloitujen antrakinonien pelkistystä ja hapetusta. Antrakinoneiden liuosta, nk. työ-liuosta käsitellään ensiksi kaasumaisella vedyllä katalysaattorin läsnäollessa nk. hydrausvaiheessa. Sen jälkeen työliuos johdetaan nk. hapetus-vaiheeseen, jossa se saatetaan kosketuksiin ilman tai happipitoisen kaa- 10 sun kanssa vetyperoksidin muodostamiseksi. Esimerkki reaktiokaaviosta näille hydraus- ja hapetusvaiheille on seuraava:
O OH O
15 COC^ OCD'R + “2°2
0 OH O
R = alkyyli, esimerkiksi 20 Vetyperoksidipitoinen työliuos johdetaan tämän jälkeen tavallisesti edelleen nk. uuttovaiheeseen, jossa vetyperoksidi erotetaan tvöliuoksesta uuttamalla vedellä, jonka jälkeen työliuos palautetaan hvdrausvaiheeseen uudelleekierrätettäväksi yllä kuvatut reaktiovaiheet.
25 Yllä mainittu hydraus on tärkeä vaihe tässä jatkuvatoimisessa prosessissa, johon vaiheeseen liittyy useita vaikeuksia. Hydraukselle asetetaan suuria vaatimuksia suuren ja tasaisen tuotoksen suhteen, mutta myöskin reaktion selektiivisyyden suhteen sivureaktioiden estämiseksi, jotka sivureaktiot estävät tai vaikeuttavat vetyperoksidin muodostumista. Selek- 30 tiivisyys riippuu useista tekijöistä, mm. antrakinonien reaktioasteesta, hydrauslämpötilasta, vetykaasun paineesta, katalysaattorista ja katalysaattorin virtausolosuhteista.
2 70398
Hyvän tuotoksen ja selektiivisyyden saavuttamiseksi reaktorissa vaaditaan hyvää kontaktia katalysaattorin ja reaktanttien, vetykaasun ja työliuok-sen välillä tarkoin määritellyn ajan ja sopivasti valitussa reaktorin lämpötilassa. Tämä tapahtuu useimmiten vetykaasun, työliuoksen ja katalysaat-5 torin intensiivisellä sekoittamisella reaktorissa.
Tämän hyvän sekoittuvuuden saavuttamiseksi käytetään esimerkiksi menetelmissä, joita kuvataan DE-patenttijulkaisussa 812 426, GB-patenttijulkai-sussa 718 307 ja DE-patenttijulkaisussa 1 542 089 hienojakoista kataly-10 saattoria, joka pidetään suspensiossa. Nk. suspensiokatalysaattorien käytössä on se ongelma, että työliuos ei saa sisältää, ennenkuin se johdetaan edelleen hapetusvaiheeseen, jalometallikatalysaattoria, jonka tyyppistä katalysaattoria tavallisesti käytetään näissä hydrausmenetelmissä, koska se aiheuttaisi vetyperoksidin hajoamisen hapetusvaiheessa. Työliuos 15 pitää tämän vuoksi suodattaa suodatinlaitteiston läpi hydrausreaktorissa tai sen ulkopuolella ennenkuin se johdetaan edelleen hapetusvaiheeseen. Tätä suodatinlaitteistoa, nk. primäärisuodatinta, voidaan täydentää muilla suodatinlaitteistoilla niin, että kaikki katalysaattori varmasti pystytään poistamaan.
20 Tällaisten suodatinlaitteistojen käyttö katalysaattorin erottamiseksi työ-liuoksesta aiheuttaa useita ongelmia. Katalysaattori, joka täytyy pitää suspensiossa hydrauskapasiteetin säilyttämiseksi, on primäärisuodattimen pinnalla, mikä jonkin ajan kuluttua johtaa pienentyneeseen katalysaattori-25 konsentraatioon hydrausreaktorissa, mistä on seurauksena pienentynyt saanto. Lisäksi katalysaattoripartikkeleita rikkoutuu pienemmiksi partikkeleiksi itse sekoittajien aiheuttamana, mikä edesauttaa sitä, että suodattimet tukkeutuvat yhä nopeammin hydrausreaktorin läpi kulkevan virtauksen vähentyessä tästä johtuen.
30
Katalysaattorikonsentraation uudelleenasettumista samoin kuin osittain suodattamiskyvyn paranemista voidaan auttaa ajoittaisella primäärifi1t-terien takaisinhuuhtomisella. Tällöin osa katalysaattorilta tulleesta, jo reaktorista poistuneesta liuoksesta palautetaan ajoittain suodatti-35 mien läpi, tavallisesti painetta kohottavilla pumppulaitteilla. Näiden takaisin huuhtomisien välillä suodattimet peittyvät kuitenkin uudelleen, jolloin osaa katalysaattorista ei voida käyttää tehokkaasti hyödyksi.
3 70398 Tämä vaatii kompensaatiota tuomalla lisää katalysaattoria, mikä huomattavasti lisää prosessin kustannuksia.
Suspensiokatalysaattorin yhteydessä esiintyvien vaikeuksien välttämisek-5 si on esitetty useita ehdotuksia. DE-PS 1 064 343 kuvaa parannettua ta-kaisinhuuhtomismenetelmää, DE-PS 1 272 292 kuvaa hiilisuodattimen käyttöä hienojakoisen jalometallikatalysaattorin erotuksen parantamiseksi, kun taas GB-patentti 718 307 kuvaa erityistä hydrausreaktoria, josta puuttuu sekoittaja katalysaattoripartikkelien rikkoutumisen vähentämiseksi.
10
Yhteisenä haittana näille tunnetuille antrakinoniprosessin hydrausvaiheen toteutustavoille suspensiokatalysaattorin läsnäollessa on se, että ne vaativat kalliita primäärisuodatinlaitteistoja katalysaattorin erottamiseksi työliuoksesta, mitkä suodatinlaitteistot huolimatta erilaisista takaisin-15 huuhtomismenetelmistä tukkeutuvat jonkin ajan kuluttua. Primäärisuodatti-met täytyy silloin vaihtaa tai niitä täytyy käsitellä työläillä tavoilla suodatuskapasiteetin saattamiseksi alkuperäiselle tasolle.
Toinen tapa välttää suspensiokatalysaattorien yhteydessä esiintyviä vai-20 keuksia on niiden sijaan käyttää nk. kiintopetikatalysaattoria, mikä muodostuu suhteellisen karkeiden, tavallisesti 1-10 mm halkaisijaltaan, par-tikkeleiden kerroksista. Tällöin työliuos ja tasaisesti jaettu vetykaasu johdetaan partikkelikerroksen läpi, joka pidetään paikoillaan jonkinlaisen tukilaitteiston, esimerkiksi verkon avulla.
25
Kalliin katalysaattorin ja työliuoksen tehokkaaksi hyödyntämiseksi on kiintopetikatalysaattori optimoitava siten, että saavutetaan suuri selek-tiivisyys suuren tuotantonopeuden ohella ja pieni petitilavuus katalysaat-torimetallin painoyksikköä kohti.
30 Käytettäessä kiintopetikatalysaattoreita aiheutuu suuria ongelmia sen rakenteen johdosta, joka muodostuu, kun yksittäiset partikkelit, jotka voivat olla pallomaisia tai epäsäännöllisiä muodoltaan, pakataan kerrokseksi, jonka läpi vetykaasu ja työliuos virtaavat. Katalysaattorin tehok-35 kaaksi hyödyntämiseksi vaaditaan hyvä kontakti katalysaattorimateriaalin pinnan ja reaktanttien, vedyn ja työliuokseen liuotettujen antrakinonien välillä. Koska juuri työliuokseen liuotettu vety reagoi katalysaattorin 4 70398 aktiivisilla pinnoilla, on kaasumaisen vedyn tehokkaalla saattamisella kuplista työliuokseen liuenneeksi vedyksi suuri merkitys katalysaattorin hyödyntämisessä, varsinkin jos katalysaattori on hyvin aktiivinen.
5 Vetykaasun työliuokseen liuottamisen helpottamiseksi on CA-patentissa 869 919 ehdotettu ylimääräisen inertin sandwich-periaatteella järjestetyn pakkauskerroksen asettamista katalysaattorikerrokseen. Tämä lisää kuitenkin huomattavasti reaktoritilavuutta ja siitä riippuvaa kalliin työliuok-sen tilavuutta.
10
Lisättäessä tuottavuutta kiintopetikatalysaattorissa voidaan tietysti myös lisätä vetykaasun virtaaman katalysaattorikerroksen läpi, mikä kuitenkin voi aiheuttaa kulumista (katalysaattoripartikkeleilla) ja samalla katalysaattorin menetystä, mikä on osoitettu US-patentissa 2 837 411.
15 Tämän vuoksi mainitussa patenttijulkaisussa on ehdotettu ylimääräisen säiliön käyttämistä työliuoksen tyydyttämiseksi vedyllä korkeassa paineessa, jonka jälkeen liuenneella vedyllä kyllästetty työliuos johdetaan edelleen itse kiintopedin sisältävään reaktoriin. Myöskin tällä menetelmällä on haittoja, kuten ylimääräisen laitteen tarve ja kyllästysoperaa-20 tion vaatima paine samoin kuin ylimääräisen laitteen täyttämiseen tarvittava ylimääräinen työliuostilavuus.
Toinen partikkellkiintopetien käytöstä aiheutuva haitta mainitaan SE-patentissa 382 200, nimittäin taipumus erityisten työliuokseen ja vetv-25 kaasun virtauskanavien muodostumiseen pedin läpi, mikä aiheuttaa sen, että kaasu ja neste erottuvat toisistaan niin, että katalysaattoria ei voida hyödyntää tehokkaasti. Tätä ilmiötä kutsutaan yleisesti kanavoitumiseksi.
Partikkelikiintopedissä on myöskin epätasaisen pakkautuvuustiheyden riski 30 ja siten riski erilaiseen kanavarakenteeseen pedin eri osissa. Tämä aiheuttaa sen, että vetykaasun ja työliuoksen virtaukset tulevat erilaiseksi pedin eri osasta, mikä saattaa johtaa kontrolloimattomiin ja usein liian pitkiin kontaktiaikoihin, aiheuttaa paikallisia sallitun lämpötilan ylityksiä ja antrakinonien reaktioasteen ylityksiä ja siten ei-toivottujen 35 sivutuotteiden ja saostumien syntymistä.
Tämän lisäksi partikkelipedissä esiintyy yleisesti vaikeuksia hienorakei- 5 70398 siin suspensiokatalysaattoreihin verrattuna sikäli, että kallis kataly-saattorimetalli, joka täyttää suurten kiintopetirakeiden sisäosat, on vaikeasti saatavissa mukaan reaktioon. Tämä aiheuttaa sen, että katalysaattorin käyttö ja usein selektiivisyys jää huonommaksi.
5
Suoritettaessa käytännössä vetyperoksidiprosessia antrakinonimenetelmän mukaisesti jatkuva prosessi asettaa koko prosessikierrossa suuria vaatimuksia vakioreaktio-olosuhteille, kuten työskentelyliuoksen virtaukselle, reaktionopeuksille ja lämpötiloille eri prosessivaiheissa, ennen kaik-10 kea hydrausvaiheessa, koska esimerkiksi katalysaattoriaktiviteetti heik-kenee joko hitaammin tai nopeammin, kun hydrausvaiheessa käytetään nk. suspensiokatalysaattoreita, on suhteellisen helppoa pitää vakioreaktio-nopeus yksinkertaisesti poistamalla osa käytetystä katalysaattorista ja tuomalla reaktoriin tuoretta katalysaattorisuspensiota. Kun hydrausvai-15 heessa käytetään aikaisemmin tunnettuja pellettikiintopetilaitteistoja, päästään todellakin osittain eroon kalliista suodatinlaitteistoista, joita on käytettävä suspensiohydrauksessa, mutta toisaalta haittana on se, että katalyytin tuottavuutta ei voida pitää vakiotasolla pitkää aikaa. Aikaisemmin tunnetut hydrausvaiheessa käytetyt pellettikiintopedit täy-20 tyy vaihtaa suhteellisen usein tuoreisiin katalysaattoripelletteihin, mikä säännöllisesti keskeyttää tuotannon reaktorisäiliön tyhjentämisestä johtuen.
Päästökaasujen, esimerkiksi auton pakokaasujen puhdistuksen yhteydessä, 25 on tunnettua käyttää pieniä tilavuuksia nk. monoliittisia katalysaattoreita suurten painehäviöiden ja poistokaasusysteemin tukkeutumisen välttämiseksi, jotka aiheutuisivat muun tyyppisillä kiintopetikatalysaatto-reilla, esimerkiksi pelleteillä.
30 Esillä olevan keksinnön tarkoitus on aikaansaada hydrausvaihe vetyperoksidin valmistuksessa nk. antrakinonimenetelmällä, prosessivaihe kaasu-neste-kiinteäfaasireaktiolla, jossa käytetään katalysaattoria, joka ei vaadi primäärisuodatinta, mutta jolla on suspensiokatalysaattorin kaikki edut, kuten kontrolloidut lämpötila- ja reaktio-olosuhteet reaktorissa, 35 samoin tehokas katalysaattorin hyväksikäyttö ja hyvä selektiivisyys. On myöskin yllättäen osoittautunut, että esillä olevassa keksinnössä käytetyllä katalysaattorilla on pitkä käyttöikä.
6 70398
Esillä oleva keksintö käsittää siten menetelmän vetyperoksidin valmistamiseksi alkyloitujen antrakinonien vuorottaisella hapetuksella ja pelkistyksellä antrakinonien ollessa liuotettuna yhteen tai useampaan orgaaniseen liuottimeen nestemuotoiseksi työliuokseksi, jolloin työliuokseen 5 kohdistetaan katalyyttinen hydraus saattamalla se kontaktiin vedyn kanssa hydrauskatalysaattorin läsnäollessa, missä menetelmässä hydraus suoritetaan saattamalla työliuos ja vety virtaamaan katalysaattorikerroksen läpi, kerroksen muodostuessa yhdestä tai useista järjestetyistä katalysaattori-kappaleista, joilla on ohutseinäinen ja yhtenäinen rakenne, jossa on lä-10 pikulkevia samansuuntaisia kanavia, jolloin katalysaattorikappaleet muodostavat yhdessä katalysaattorikerroksen, jossa on samoin yhdensuuntaisia ja yhtä pitkiä kanavia.
Katalysaattorikappale muodostuu edullisesti vuorottaisista tasaisista ja 15 aaltomaisista kerroksista, jotka muodostavat samansuuntaisten kanavien nipun, mutta myöskin muut suoritusmuodot ovat sopivia.
Katalysaattorikappale voi edelleen muodostua kiinteästä edullisesti iner-tistä rakenteesta, jonka seinille hydrauskatalysaattori on kiinnittynyt 20 ohuena kalvona. Katalysaattori voi tällöin olla tuotu rakenteen pinnalle huokoisen kantajan avulla.
Vaihtoehtoisesti katalysaattorikappaleen seinät voivat olla kokonaan muodostuneet huokoisesta kantajasta, jonka huokosiin tai verkostoon hvdraus-25 katalysaattori on tuotu. Kestävyyssyistä on siksi sopivaa, että seinät on vahvistettu inertillä, ohuella kuitukangasmateriaalilla, kuten lasikuitu-kankaalla.
Katalysaattorikappale käsittää siten yhtenäisen rakenteen, joka muodostuu 30 useista samansuuntaisista läpikulkevista kanavista, jolloin kanavien avoimet halkaisijat voivat olla esimerkiksi 0,5-10 mm, edullisesti 1-2 mm. Rakenteen seinän paksuus voi olla välillä n. 0,03 ja 1 mm, edullisesti 0,1-0,3 mm.
35 Keksinnön mukaisessa menetelmässä saavat työliuos ja siihen liuennut vety virrata yhdensuuntaisten kanavien läpi, joiden seinille katalyyttisesti aktiivinen materiaali on tuotu, jolloin antrahydrokinonin muodostuminen 7 70398 tapahtuu vedyn ja työliuokseen liuotetun antrakinonin reaktion kautta.
Esillä olevan keksinnön suuri etu on se, että kun kaikki kanavat kataly-saattoripedissä ovat yhtä pitkiä ja pääasiallisesti geometrisesti saman 5 muotoisia, mikä aikaansaa tasaisesti jakautuneen painehäviön kanavissa, voidaan kontaktiaika pitää samana kaikille osavirtauksilie katalysaattori-pedissä. Tällä saavutetaan se, että antrakinonien reagoiminen katalysaat-toripedin, joka poikkileikkauksessa on yhtäläistä, mikä puolestaan oleellisesti vaikuttaa antrakinoniprosessin selektiivisyyteen positiivisesti.
10
Katalyyttisesti aktiivinen materiaali voi olla mikä tahansa antrakinoni-menetelmässä tavallisesti käytetty materiaali, esimerkiksi jalometalli, yksin tai seoksena. Tavallisesti käytetyt katalysaattorit ovat palladium, platina tai rodium tai niiden seokset.
15
Katalysaattorirakenteen seinät voivat muodostua ei-huokoisesta tai jonkin verran huokoisesta katalyyttisesti inertistä materiaalista, joka voidaan suoraan pinnoittaa katalyyttisesti aktiivisella jalometallilla tunnettujen menetelmien mukaisesti. Sopivia inerttejä rakennemateriaaleja ovat 20 lasikuitukangas, alumiini tai keraaminen materiaali.
Vielä tehokkaammaksi rakenteen hyödyntämiseksi se pinnoitetaan ensin edullisesti huokoisella katalysaattorikantajakerroksella, jolle hydrauskata-lysaattori sen jälkeen tuodaan. Sopivia katalysaattorikantajia ovat esi-25 merkiksi silikaatti, piidioksidi, alumiinioksidi ja aktiivihiili, joilla rakenne voidaan pinnoittaa halutun paksuisena kerroksena, edullisesti suhteellisen ohuena kerroksena.
On tunnettua, että katalyyttisesti aktiivisen metallin tulee olla kata-30 lysaattorirakenteen ulkopinnalla, jotta se voitaisiin hyödyntää tehokkaasti. Näin ollen GB-patenttijulkaisu 1 267 794 kuvaa pallomaista pintakata-lysaattoria, jota voidaan käyttää antrakinonin kiintopetihydrauksen yhteydessä.
35 Päällystämällä esillä olevassa keksinnössä käytetty yhtenäinen ja ohut rakenne katalysaattorikantajakerroksella saadaan yksinkertaisesti nk. pintakatalysaattori kaikkine etuineen, ei ainoastaan käyttämällä kallis 8 70398 jalometalli tehokkaammin hyväksi, vaan myöskin saavuttamalla parempi se-lektiivisyys. Antrakinonien reaktionopeus katalysaattorihuokossysteemis-sä jonkin verran katalysaattoripinnasta, syvemmällä voidaan nimittäin pitää sellaisella tasolla, että ei-toivottujen sivutuotteiden muodostumis-5 riski saattaa vähentyä.
Katalysaattoripeti muodostuu sopivasti yhdestä tai useammasta sylinteri-mäisestä segmentistä. Segmentin korkeus voi sopivasti olla 0,1 - n. lm, esimerkiksi 0,2 m. Segmentin halkaisija voi olla lähinnä sama kuin hvd-10 rausreaktorin sisähalkaisija. Useita segmenttejä voidaan yhdistää sarjaan reaktorissa, kunnes saavutetaan petitilavuus, jonka tuotantokapasiteetti on riittävä.
Hydrausreaktiossa työliuos ja vetykaasu johdetaan joko vastavirtaan tai 15 myötävirtaan, edullisesti myötävirtaan katalysaattorikerroksen läpi. Osa työliuoksesta palautetaan sen jälkeen ja sekoitetaan tuoreeseen hydraa-mattomaan työliuokseen ja uuteen vetykaasuun ennenkuin se saa uudelleen kulkea katalysaattorikerroksen läpi. Työliuoksen takaisinkierrätys suoritetaan sopivasti pumpun avulla, mutta se voi myöskin tapahtua vetykaasu-20 kuplien voimakkaan virtauksen avulla, joka tuodaan kerroksen pohjalle, jolloin työliuos kuljetetaan ylöspäin nousevien kuplien suuntaan (mammut-tipumppuperiaate). Viimeksi mainitussa tapauksessa ei katalysaattoripedin tarvitse olla täysin hydrausreaktorin halkaisijan kokoinen, jolloin työ-liuos voidaan takaisinkierrättää alaspäin reaktorin sisemmän sylinterimäi-25 sen seinän ja kiintopetisylinterin välisen vapaan tilan kautta. Työliuoksen kierrätystäpä ei kuitenkaan ole ratkaiseva keksintöajatuksen kannalta.
Hydrausreaktori voi sopivasti muodostua pystysuorasta sylinterimäisestä säiliöstä, jossa on irrotettava yläpääty. Tähän asetetaan etukäteen jär-30 jestetty katalysaattoripeti, joko yhtenäisenä tai jaettuna useisiin osiin, kiinnitettynä erityisiin kiinnityslaitteisiin, jotka suojaavat katalysaat-toripetiä mekaanisesti sitä asennettaessa ja otettaessa pois reaktorista ja jotka helpottavat kiinnittämistä sopiviin nostolaitteisiin.
35 Koska ei tarvita esisuodatusta, voidaan useita hydrausreaktoreita kytkeä sarjaan, jotta saataisiin tuottavuuden ja selektiivisyyden optimaalinen riippuvuus sellaisista tekijöistä, kuten esimerkiksi vetykaasun painees- 9 70398 ta, lämpötilasta ja reaktioasteesta.
Suoritettaessa keksinnön mukaista menetelmää säiliö suljetaan ja täytetään sitten työliuoksella, jonka jälkeen työliuos ja vetykaasu voidaan 5 kierrättää katalysaattorikerroksen läpi. Esillä olevan menetelmän mukaisesti voidaan reaktiolämpö jäähdyttää valinnaisesti joko kierrätysvirtauk-sella reaktoriin tulevalla lisäsyötöllä.Työliuosta ja vetykaasua syötetään jatkuvasti reaktorin kierrätysvirtaan, joka kulkiessaan katalysaattori-kerroksen läpi muodostaa antrahydrokinoneita.
10
Kuljettuaan katalysaattorikerroksen kautta hydratun työskentelyliuoksen sisältävä osavirtaus otetaan jatkuvasti reaktorista ulos ja johdetaan edelleen toiseen hydrausvaiheeseen tai antrakinoniprosessin hapetusvaihee-seen, jossa antrahydrokinoni hapetetaan antrakinoniksi vetyperoksidin 15 muodostuessa. Muodostunut vetyperoksidi pestään työskentelyliuoksesta vedellä seuraavassa uuttovaiheessa. Työliuos voidaan sitten pääasiallisesti palauttaa hydrausvaiheeseen käydäkseen uudelleen läpi yllä kuvatun prosessikierron.
20 Olosuhteet katalysaattorikerrokseen kierrätetyn työliuosvirtauksen ja hydrausreaktoriin ohjatun nettovirtauksen välillä voidaan valita niin, että hydrausmäärä ja lämpötila pidetään halutulla tasolla katalysaattori-kiintopedissä sivutuotteiden muodostumista silmälläpitäen.
25 Sivutuotteilla tarkoitetaan antrakinoniyhdisteitä, jotka vaikeasti tai eivät ollenkaan kykene muodostamaan vetyperoksidia seuraavassa hapetus-vaiheessa. Sivutuotteiden muodostuminen voidaan minimoida joko käyttämällä selektiivisiä katalysaattoreita tai valitsemalla sopivat reaktio-olosuhteet, mitä tulee lämpötilaan ja antrakinonin muuntumisasteeseen (muun-30 tumisastetta kutsutaan myös hydrautumisasteeksi). Tällöin yleensä alhaiset hydrauslämpötilat johtavat vähäiseen sivutuotteiden muodostumiseen, mutta myös pieneen hydrausnopeuteen ja samalla pieneen reaktorin tuotantokapasiteettiin. Korkeat lämpötilat sitävastoin johtavat todella suureen reaktorikapasiteettiin, mutta myös suurempaan sivutuotteiden määrään jo-35 kaisella kierrolla reaktorin läpi. On siksi tärkeätä tarkoin kontrolloida lämpötilaa ja muuntumisastetta reaktorissa.
10 70398
Hydrausvauhe suoritetaan 40-70°C lämpötilassa, yleensä n. 50-55°C lämpötilassa ia muuntumisasteen ollessa 80 % asti tuodusta antrakinonista laskettuna. Tällöin saadaan sopiva kompromissi korkean tuotantokapasiteetin per reaktorin tilavuusyksikkö ja muodostuneiden sivutuotteiden määrän 5 suhteen.
Riippuen reaktoriin tulevan syötön ja katalysaattoripetiin kierrätetyn syötön suhteesta nousee työskentelyliuoksen ja vetykaasusyötön lämpötila katalysaattoripedin läpi kuljettaessa enemmän tai vähemmän. Suhteellisen 10 pienillä kierrätyssuhteilla, joita on käytetty aikaisemmin tunnetuissa partikkelikiintopetireaktoreissa, täytyy virtausvastuksen ja katalyytti-sesti aktiivisen materiaalin kulumisriskin johdosta tvöskentelvliuos siten jäähdyttää ennen uudelleensyöttöä kiintopetiin niin, että ei ylitetä korkeimpia sallittuja lämpötiloja petin läpi kuljettaessa. Tämä aiheuttaa 15 pienemmät reaktiosaannot ja katalysaattorin hyväksikäytön vain osassa kata ly saat tor ipet iä .
Esillä olevassa keksinnössä käytetyn katalysaattorirakenteen etu on se, että sillä voidaan operoida suurilla virtauskuormil1 a katalysaattoripedin 20 poikkipinta-alayksikköä kohti laskettuna ilman, että se aiheuttaa suuria painehäviöitä, jotka pitäisi korvata runsaalla pumppauksella.
Nämä suuret virtauskuormat aikaansaavat yhdessä dispergoidun vetykaasun kanssa hyvän sekoittuvuuden kanavissa ja siten hyvän kontaktin reaktant-25 tien ja katalysaattorin välillä, mikä vaikuttaa edullisesti sekä tuotokseen että selektiivisyyteen.
Lisäetu keksinnön mukaisessa kiintopetikatalysaattorissa on se, että pienet painehäviöt saavat aikaan niin suuret liuosnopeudet systeemissä, että 30 myötävirtamenetelmässä vetykaasu voidaan helposti kierrättää petiin, jolloin katalysaattorisysteemi voi työskennellä keskimäärin suuremmalla vety-kaasukuorma11a kuin toisissa kiintopetimenetelmissä. Tämä vaikuttaa tietyissä olosuhteissa tuotokseen ja parantaa edelleen virtauksen jakautumista katalysaattoripedissä.
Suuri etu, joka saavutetaan käyttämällä tällä tavalla määriteltyä kataly-. saattoripetirakennetta on luonnollisesti hyvin määritellyt ja hyvin kont- 35 Π 70398 rolloidut reaktio-olosuhteet, jotka aikaansaadaan jakamalla työskentely-liuoksen ja vetykaasun virtaukset katalysaattoripetiin lähinnä samansuuruisina osavirtoina, joiden kontaktiajat katalysaattorin kanssa tulevat yhtä suuriksi kaikkialla pedissä.
5
Keksinnön mukainen menetelmä voidaan suorittaa paineolosuhteissa, joita tavallisesti käytetään antrakinoniprosessin hydrausvaiheessa, ts. n. 10 -1000 kPa:n, edullisesti 200-390 kPa:n ylipaineessa.
10 Kuvassa esitetään virtauskaavio esillä olevan keksinnön mukaisen menetelmän eräälle suoritusmuodolle.
Viitaten kuvioon katalysaattorikerros 1 on järjestetty laitteistoon työ-liuoksen jatkuvaa hydrausta varten. Katalysaattorikerros 1 käsittää jou-15 kon katalysaattorikappaleita (segmenttejä) 2, jotka on järjestetty sarjaan sellaisella tavalla, että muodostuu samansuuntaisia virtauskanavia pitkin koko kerrosta 1 nuolen 3 suunnassa. Vetykaasu syötetään systeemiin kohdassa 6 ja työliuos ja vetykaasu kierrätetään systeemin läpi kiertopum-pun 7 avulla. Hydrautumaton työliuos syötetään kohdassa 8 ja hydrattu 20 työliuos poistetaan kohdassa 9. Osa hydratusta työliuoksesta palautetaan kohtaan 10.
Esillä olevan keksinnön valaisemiseksi lähemmin on esitetty seuraavat suoritusesimerkit, jotka ovat esimerkkejä ainoastaan suoritusmuodoista 25 ja joita ei tule tulkita keksintöä rajoittaviksi siitä laajuudesta, jona keksintö on esitetty oheisissa vaatimuksissa.
Esimerkki 1 30 Koe A vertailukoe
Pilot-laitteistossa, joka muodostui kaikista antrakinoniprosessikierron osavaiheista, suoritettiin hydrausvaihe yksinkertaisessa pystysuorasti asennetussa putkireaktorikierukassa, jonka halkaisija oli 100 mm, johon 35 vetykaasu syötettiin yhdestä lähteestä nk. poraalisuodattimen läpi sellaisella tavalla, että syntyi hyvin pieniä kuplia, jotka yhdessä työliuok-sen kanssa kierrätettiin kierukassa pumppulaitteiston avulla. Kierrättämäl- 12 70398 lä vietiin vetykaasu ja työliuos alaspäin yhdessä kanavassa ja ylöspäin toisessa tai tarvittaessa päinvastoin kääntämällä pumppulaitteiston pyörimissuuntaa .
5 Reaktorikierukan tilavuus pidettiin vakiona, n. 30 litraa. Syöttö reaktoriin, joka oli sama kuin työliuoksen poisto, oli n. 20 1/t. Hydrausreak-tion aikana pidettiin 200 kPa:n ylipainetta ja lämpötilaa 55°C.
Työliuos, jota kierrätettiin pilot-laitteistossa muodostui 83 g/1 10 THEAKroa (tetrahydroetyyliantrakinonia) ja 55 g/1 EAK:ia (etyyliantraki-nonia) liuotettuna liuotinaineseokseen, joka sisälsi 30 til-% trioktyy-lifosfaattia ja 70 % "Shellsol AB":a.
Yllä kuvattuun laitteistoon lisättiin 50 g katalysaattoriksi hienojakois-15 ta Pd:a, nk. palladiummustaa, joka pidettiin suspensiossa kiertopumpun avulla yhdessä vetykaasun ja työliuoksen kanssa.
Reaktorilaitteistossa antrakinoni reagoi antrahydrokinoniksi ja hydrattu työliuos johdettiin ulos toisessa kanavassa olevan suodattimen kautta 20 ennenkuin se syötettiin edelleen hapetusvaiheeseen. Suodatinlaitteisto, joka muodostui huokoisesta hiilestä, takaisinhuuhdeltiin säännöllisesti tukkeutumisen estämiseksi.
Kokeen aikana, joka kesti n. 1000 t, antrakinonin reaktioaste antrahydro-25 kinoniksi pidettiin 45 %:na.
Reaktioasteen pitämiseksi jatkuvasti halutulla tasolla lisättiin tietyin väliajoin tuoretta aktiivista palladiumkatalysaattoria kokeen aikana.
1000 tunnin aikana lisätty palladiummustan määrä oli 22 g, kun taas sa-30 mana ajanjaksona poistettu käytetyn katalysaattorin määrä määritettiin 20 grammaksi. Tällä tavalla reaktorin katalysaattorimäärä pidettiin vakiona .
Tuotos laskettuna tuotettuna grammana 1^2^^ Pd/h määritettiin 16 gram-35 maksi.
Selektiivisyys, joka voidaan ilmaista aktiivisen antrakinonin häviönä 13 70398 tuotettua koht*» määritettiin olevan 0,18 mol per 1000 mol tuotettua I^Ojia.
Koe B 5
Kokeen A mukaisessa pilot-laitteistossa muutettiin hydrausvaihetta siten, että kokeessa A käytetty suodatinlaitteisto poistettiin ja korvattiin putkisegmentillä, joka sisälsi keksinnön mukaisen kiintopetikatalysaatto-rin. Kiintopetikatalysaattorin halkaisija oli 80 mm ja tilavuus 1 1 ja 10 sen rakenne muodostui ohutseinäisestä lasikuituperusmateriaalista, joka oli järjestetty vaihdellen tasaisista ja aaltomaisista levyistä, jotka muodostavat läpikulkevia virtauskanavien nippuja reaktorissa virtaussuun-nassa. Vapaa kanavahalkaisija vaihteli välillä 1,5 ja 2 mm. Rakenteen seinillä oli ohut kerros huokoista silikageeliä, jonka suuri pinta oli 15 päällystetty Pdrlla.
Koe aloitettiin samalla työliuoskooetumuksella samoin kuin työliuosvir-ralla reaktorin ja reaktorista kuin kokeen A alussa.
20 Antrakinonin muuntaminen antrahydrokinoniksi oli 60 % kokeen alussa. Kier-rätysvirtaus reaktorikierukassa keksinnön mukaisen katalysaattorikiinto-pedin kautta pidettiin niin korkealla tasolla kuin 300 1/min, katalysaattorin kestävyyden testaamiseksi.
25 Työliuoksen ja vetykaasun virtaus kulki alhaalta ylös kokeen suurimman osan aikana.
Tuotos kokeen alussa määritettiin olevan 80 g per g Pd ja t eli 533 g 1^02 Per k® katalysaattoria ja tuntia. Virtaussuunnan kääntämisel-30 lä pedin läpi (ylhäältä alas) ei ollut vaikutusta tuotokseen.
1250 tunnin ajon jälkeen voitiin tuotos määrittää 97 prosentiksi kokeen alussa olevasta arvosta.
35 Aktiivisen kinonin häviö testijakson aikana oli 0,10 mol per 1000 mol tuotettua H2O2.
14 70398
Hydrattu työliuos, joka poistui hydrausreaktorista, kulki ensiksi hyvin hienojakoisen suodattimen läpi ennenkuin se ohjattiin edelleen hapetus-vaiheeseen. 1250 tunnin ajon jälkeen suodatin sisälsi ainoastaan 0,2 % katalysaattorimateriaalista, joka oli tuotu reaktoriin kokeen alussa huo-5 limatta siitä, että virtauskuorma katalysaattorikerroksella oli huomattavasti korkeampi kuin mitä vaaditaan tuotoksen säilyttämiseksi.
Koe C vertailukoe 10 Aikaisemmin kuvatusta hydrauslaitteistosta poistettiin kiintopetikataly-saattorin sisältävä putkisegmentti kokeen B jälkeen ja se korvattiin put-kisegmentillä, jonka sisähalkaisija oli 80 mm ja jonka pohjalla oli verkko. Putkisegmentti täytettiin pallomaisilla katalysaattoripelleteillä, joiden halkaisija oli n. 2 mm ja jotka muodostuivat huokoisesta alumiini-15 oksidikantajasta, jossa oli 0,3 p-% Pd 100 mm:n korkeuteen. Hydrauskokeen aikana työliuosta ja vetykaasua kierrätettiin ylhäältä alas pedin läpi. Kierrätysvirta reaktorikierukassa väheni verrattuna kokeeseen B 30 lit-raan/min partikkelikiintopedin suuren virtausvastuksen johdosta. Työliuok-sen poistumiskoostumus oli sama kuin kokeessa A. Lämpötila ja paine pi-20 dettiin samalla tasolla kuin kokeessa A ja B, kuten myös työliuossyöttö.
Tuotos mitattiin kokeen alussa olevan 314 g per kg katalysaattoria ja tuntia eli 105 g Per 8 Pd ja t· 25 N. 600 t hydrauksen jälkeen oli tuotos laskenut 90 prosenttiin alkuaktii-visuudesta ja 1000 t kuluttua 85 prosenttiin.
Selektiivisyys ilmaistuna aktiivisen kinonin häviönä per 1000 mol tuotettua ^2^2 °^ ®»2ί> mol 1000 t jälkeen.
30
Kuten kokeessa B suodatettiin hydrattu työliuos hienojakoisen suodattimen läpi ennenkuin se johdettiin edelleen hapetusvaiheeseen. Se suodattimena ollut katalysaattorimassan määrä, joka oli hävinnyt pedistä oli n. 0,5 % alussa olevasta katalysaattorimäärästä 1000 tunnin jatkuvan hyd-35 rauksen jälkeen.
• i r * 15 70398
Esimerkki 2
Pilot-reaktoriin, jonka vakiotyötilavuus oli noin 270 litraa ja joka oli periaatteesa rakennettu samalla tavalla kuin hydrauslaitteisto esimerkis-5 sä 1 pantiin kaksi keksinnön mukaista katalysaattorikappaletta. Jokaisen ympyrän muotoisen segmentin halkaisija oli 342 mm ja korkeus 200 mm, ja nämä oli asetettu sarjaan. Katalysaattorikappaleet täyttivät koko putken poikkipinnan reaktoriputkikierukan toisessa säiliössä. Katalysaattoriker-roksen alle tuotiin vetykaasu poral-suodattimen kautta ohikulkevan työ-10 liuosvirran mukana, jonka kiertovirta reaktorikierukassa kokeen aikana mitattiin n. 80 kuutiometriksi tunnissa. Erittäin suuri uudelleenkierrä-tysvirta, joka oli kymmenkertaa suurempi kuin mitä vaadittiin tuotanto-syistä, valittiin, jotta saataisiin mahdollisimman suuri kulutuskuormi-tus katalysaattorille kokeen aikana.
15
Työliuoksen syöttö pidettiin kokeen aikana n. 350 litrana/t. Työliuoksel-la, jota käytettiin kokeen aikana, oli suunnilleen samanlainen koostumus kuin esimerkissä 1 kokeen A alussa. Hydrauslämpötila pidettiin kokeen aikana n. 54°C:ssa ja paine n. 230 kPa:n ylipaineena.
20
Antrakinonin mukautuminen antrahydrokinoniksi analysoitiin 50 prosentiksi kokeen alussa tuotoksen ollessa 67,0 g 1^02^ grammaa Pd:a ja tuntia kohti tai 390 g kg:a katalysaattorikerrosta ja tuntia kohti.
25 Yli 5000 ajotunnin jälkeen tuotos määritettiin näille katalysaattoriker-soksille 98 prosentiksi alkuarvosta, mikä osoittaa katalysaattorin yllättävän hyvän stabilisuuden verrattuna tähän asti tunnettuihin hydrauskata-lysaattoreihin, joita on käytetty vetyperoksidin valmistuksessa.
30 Reaktiolaitteistosta poistunut hydrattu työliuos kulki hienojakoisen suodattimen kautta mahdollisesti kokeen aikana kerroksesta irronneen kata-lysaattorimassan talteenottamiseksi.
Irronneen katalysaattorimassan määrä 5000 ajotunnin aikana määritettiin 35 olleen ainoastaan 0,12 % alkuperäisestä sisään laitetusta katalysaattori-määrästä huolimatta siitä, että virtauskuorma katalysaattorikerroksessa oli erittäin suuri.
16 70398
Esimerkki 3 Koe A vertailukoe 5 Esimerkin 1 kokeessa käytetty pilot-laitteiston hydrausreaktori vetyperoksidin valmistamiseksi rakennettiin uudelleen sellaisella tavalla, että putkisegmentti, jossa oli kiintopetikatalysaattori, poistettiin reaktori-kierukasta ja primäärisuodatinlaitteisto, joka sisälsi asteen 5 poraali-suodattimen, asennettiin kierukan sisään.
10 Tässä pilot-laitteistossa kierrätettiin työliuos, joka muodostui 74 g:sta amyyliantrakinonia, 42 g:sta tetraamyyliantrakinonia, 14 g:sta etyyliantra-kinonia ja 24 g:sta tetraetyyliantrakinonia liuotettuna liuotinaineseok-seen "Shellsol":nonanoli:oktanoli tilavuussuhteessa 50:30:20.
15
Hydrausreaktio suoritettiin lämpötilassa 65°C ja 200 kPa:n ylipaineessa. Katalysaattori oli tunnettu lietekatalysaattori, jota käytetään vetyperoksidin valmistusprosesseissa. Katalysaattori muodostui pallomaisista huokoisista silikaattipartikkeleista, joiden halkaisija oli 80 jim ja jotka 20 sisälsivät 2 p-% Pd:a. Kokeen alussa lisättiin n. 90 g katalysaattoria reaktoriin. Tuotos oli 68 g ^02^ per g Pd ja t 31 prosentin antrakino-nia muuntuessa antrahydrokinoniksi.
N. 8 vuorokauden ajon jälkeen tuotos laski 56 g:an 1^2 per g Pd ja t.
25
Katalysaattoria lisättiin niin, että reaktorin katalysaattorimäärä oli yhteensä 140 g. Tuotos nousi tämän jälkeen hetkittäisesti 74 grammaan ^02^ per g Pd ja t antrakinonin muuttuessa 53 prosenttisesti antrahydrokinoniksi.
30
Vielä 20 vuorokauden ajon jälkeen oli tuotos laskenut 29 grammaan 1^2^ per g Pd ja t.
28 vuorokauden koejakson jälkeen työliuos analysoitiin ja nk. aktiivisten 35 kinonien häviö määritettiin 2,4 mooliksi kinonia per 1000 mol tuotettua H202:a.
17 70398
Koejakson aikana primäärisuodatin vaihdettiin kerran. Suodatin tukkeutui rikkoutuneista katalysaattoripartikkeleista huolimatta tietyin ajoin tapahtuvasta takaisinhuuhtelusta.
5 Koe B
Suoritetun kokeen A jälkeen hydrausreaktoria muutettiin jälleen sellaisella tavalla, että putkisegmentti, joka sisälsi keksinnön mukaisen kiinto-petikatalysaattorin, jonka halkaisija oli 80 mm, joka täytti putken koko 10 sisähalkaisijan ja jonka korkeus oli 140 mm, asennettiin suodatinlaitteis-ton sijaan niin, että rakenteen kanavat olivat, järjestetyt reaktorin kier-rätysvirtauksen suuntaisesti.
Tässä kokeessa perusrakenteet muodostuivat ohutseinäisestä keramiikkama-15 teriaalista, jonka geometria vastasi esimerkissä 1, kokeessa B kuvattua lasikuiturakennetta. Keramiikkarakenteen seinät oli pinnoitettu ohuella kerroksella, jonka paksuus oli välillä 60 ja 80 pm, katalyyttisesti aktiivista materiaalia, joka muodostui huokoisesta aktiivisesta alumiini-oksidista, joka sisälsi Pd:a. Lämpötila pidettiin kokeen aikana 65°C:ssa 20 ja paine 200 kPa:n ylipaineessa. Kierrätysvirtaus reaktorissa määrättiin n. 300 litraksi tunnissa koko kokeen ajaksi. Työliuoksen virtaus reaktoriin pidettiin, kuten kokeessa A, vakiona 20 1/t koejakson ajan, joka kesti 18 vuorokautta. Työliuoksen koostumus oli kokeen alussa sama kuin kokeen A alussa. 18 vuorokauden kuluttua oli katalysaattorikerroksen ak-25 tiivisuus laskenut 98 prosenttiin alotusarvosta, joka oli 64,3 g per g Pd ja t antrakinonin muuntumisen antrahydrokinoniksi ollessa n. 45 %.
Nk. aktiivisen kinonin häviö oli 0,8 mol per 1000 mol tuotettua vetyperok-30 sidia.
Koe C
Suoritetun kokeen B jälkeen vaihdettiin putkisegmentti, joka sisälsi ko-35 keen B mukaisen kiintopetikatalysaattorin, identtiseksi putkisegmentiksi, joka sisälsi keksinnön mukaisen kiintopetikatalysaattorin, jossa perusrakenne muodostui ohutseinäisestä alumiinilevystä, jolla oli samanlainen 18 70398 geometria kuin kokeessa B. Alumiinirakenteen seinillä oli ohut kerros huokoista silikageeliä, jonka suuri pinta oli päällystetty Pd:lla.
Koe C suoritettiin kokeen A mukaisella juuri valmistetulla työliuoksella 5 muuten samoissa olosuhteissa kuin kokeessa B 32 vuorokauden ajan. 32 vuorokauden kuluttua katalysaattorikerroksen aktiivisuus oli laskenut 98 prosenttiin aloitusarvosta, joka oli 61,2 g l^C^ia per g Pd ja t antrakino-nin muuttuessa 48 prosenttisesti antrahydrokinoniksi.
10 Nk. aktiivisen kinonien häviö oli 0,5 mol per 1000 mol tuotettua vetyperoksidia.
Esimerkki 4 15 Koe A vertailukoe
Tuotantolaitteistossa vetyperoksidin valmistamiseksi, jossa oli kaksi sarjaankytkettyä sekoitusreaktoria, jotka sisälsivät n. 350 g suspensio-katalysaattoria (nk. Raney-nikkeliä), suoritettiin jokaisessa reaktoris- 3 20 sa työliuoksen jatkuva hydraus. Jokaisen reaktorin tilavuus oli 8 m ja hydraamattoman työliuoksen syöttö, joka oli sama kuin hydratun työliuok- 3 sen poisto, pidettiin vakiona 15 m It joka reaktorissa. Hydraus suoritettiin n. 56°C:ssa ja 170 kPa:n ylipaineessa. Työliuos sisälsi koejakson alussa 0,39 mol tetrahydroetyyliantrakinonia (THEAK), 0,305 mol etyyli-25 antrakinonia (EAK) ja 0,104 mol tetrahydroantrakinonia (THAK) liuotettuna jokaiseen litraan työliuosta, jossa liuotinaineena oli ksyleenin ja 2-oktanolin seos tilavuussuhteessa 1:1. Antrakinonien muuntuminen antra-hydrokinoneiksi pidettiin vakiona 48 prosenttina koko kinonisisällöstä ja 77 prosenttina tetrahydroantrakinoniosuudesta koko koejakson ajan, 30 joka oli 7500 t. Aktiivisen antrakinonin häviö koejakson aikana oli 0,38 mol/1000 mol tuotettua vetyperoksidia. Antrakinonikoostumuksen pitämiseksi vakiona työliuoksessa ja aktiivisen antrakinonin häviön kompensoimiseksi lisättiin EAK ja THEAK pienehköinä annoksina koejakson aikana. Huolimatta takaisinhuuhtelujärjestelyistä oli pakko vaihtaa kaikki pri-35 määrisuodattimet 10 kertaa koejakson aikana, koska nämä täyttyivät katalysaattorista.
19 70398
Koe B
Tuotantolaitteistossa vetyperoksidin valmistamiseksi käytettiin keksinnön mukaista katalysaattoria hydrausvaiheessa. Katalysaattori oli järjestet-5 ty reaktoriin useina sarjaankytkettyinä pyöreinä segmentteinä, joiden halkaisija oli 0,92 m kuvan mukaisesti. Työliuoksen ja hienojakoisen vety-kaasun koko virtaus, joka johdettiin katalysaattorikerroksen läpi, oli tasaisesti jaettu yli koko kerroksen poikkipinnan. Suurempi osa virtauksesta, joka kulki alhaalta ylöspäin katalysaattorikerroksessa, palautet-10 tiin kerrokseen. Pieni osa kierrätysvirrasta, joka kulki kerroksen läpi poistui reaktoritilasta ja ohjattiin edelleen hapetusvaiheeseen. Hydratun työliuoksen poisto, joka oli sama kuin hydraamattoman työliuoksen syöttö, pidettiin vakiona n. 12 m^/t. Reaktorikierukan lämpötila oli n. 54°C ja paine n. 250 kPa yli ilmakehän paineen koejakson ajan. Työliuoksen koos-15 tumus, joka syötettiin hydrausreaktoriin, oli kokeen alussa 0,210 mol EAK; 0,026 mol THEAK; 0,480 mol AAK (amyyliantrakinonia) ja 0,051 mol THAAK (tetrahydroamyyliantrakinonia) jokaisessa litrassa työliuosta, jonka liuotinainekoostumus oli 55 til-Z "Shellsol AB":a, 30 til-Z nonanolia ja 15 til-Z 2-oktanolia. Koejakson aikana, joka oli 2400 t, pidettiin 20 työliuoksen kokonaiskinonisisällön muuntuminen kokonaishydrokinoniksi n. 32 prosenttina. Tetrahydrokinonien muuntuminen oli tällöin lähes täydellistä, ja antrakinonien EAK:n ja AAK:n muuntuminen n. 24 Z riippuen siitä, että hydrokinonitasapaino on voimakkaasti tetrahydroantrakinonin puolella.
25
On yleisesti tunnettua, että tetrahydroantrakinonit ovat stabiilimpia hajoamiselle hydrausvaiheessa kuin antrakinonit. Siksi useimmissa tunnetuissa Α-0-prosesseissa käytetään työliuoskoostumuksia, joissa suurempi osa liuenneista antrakinoneista on tetrahydroantrakinoneja. Näissä 30 "tetra"-systeemeissä muuttuu säännöllisesti ainoastaan n. 70-80 Z tetra-hydroalkyyliantrakinoneista tetrahydroalkyyliantrahydrokinoneiksi liian nopean sivutuotteiksi hajoamisen estämiseksi, jotka sivutuotteet eivät pysty muodostamaan vetyperoksidia seuraavissa prosessivaiheissa. Näissä "tetra"-systeemeissä ei ole mukana alkyyliantrakinoneita mitattavia mää-35 riä tasapainon siirtymisen takia. Huolimatta hydrausvaiheelle epäedullisista reaktio-olosuhteista koejakson aikana todettiin 0,065 moolin muutos aktiivisen kinonin määrässä 1000 moolia kohti tuotettua vetyperoksia.
Claims (8)
- 20 70398
- 1. Menetelmä vetyperoksidin valmistamiseksi vuorottain pelkistämällä ja hapettamalla alkyloituja antrakinoneja, jotka on liuotettu yhteen tai useampaan orgaaniseen liuottimeen nestemuotoiseksi työliuokseksi, jolloin työliuos hydrataan katalyyttisesti reaktorissa saattamalla se kosketuk- 5 seen vedyn kanssa hydrauskatalysaattorln läsnäollessa, tunnettu siitä, että hydraus aikaansaadaan saattamalla työliuos ja vety virtaamaan kiinteän katalysaattorikerroksen läpi, joka muodostuu yhdestä tai useammasta järjestetystä katalysaattorikappaleesta, jotka ovat muodostuneet ohutseinäisestä ja yhtenäisestä rakenteesta, jossa on läpi kulkevia yhden-10 suuntaisia kanavia, jolloin katalysaattorikappaleet yhdessä muodostavat yhdensuuntaisia, yhtä pitkiä kanavia, jotka ovat samansuuntaisia työliuok-sen virtaussuunnan kanssa.
- 2. Patenttivaatimuksen 1 mukainen menetelmä, tunnettu siitä, että 15 katalysaattorikappaleet ovat muodostuneet vuorottaisista tasaisista ja aaltomaisista levyistä, jotka muodostavat yhdensuuntaisia kanavia.
- 3. Patenttivaatimuksen 1 tai 2 mukainen menetelmä, tunnettu siitä, että katalysaattorikappaleet ovat muodostuneet kiinteästä, edullises- 20 ti inertistä rakenteesta, jonka seinille hydrauskatalysaattori on kiinnitetty ohueksi kerrokseksi.
- 4. Patenttivaatimuksen 3 mukainen menetelmä, tunnettu siitä, että hydrauskatalysaattori on tuotu inertin rakenteen pinnalle huokoisen kan- 25 tajan avulla.
- 5. Patenttivaatimuksen 1 tai 2 mukainen menetelmä, tunnettu siitä, että katalysaattorikappaleet ovat muodostuneet huokoisesta kantajasta, jonka huokosiin tai verkostoon hydrauskatalysaattori on kiinnittynyt. 30
- 6. Patenttivaatimuksen 4 tai 5 mukainen menetelmä, tunnettu siitä, että kantaja muodostuu piidioksidista, alumiinioksidista, silikaatista ja/tai aktiivihiilestä. .35 7. Jonkun tai useamman edellä olevan patenttivaatimuksen mukainen mene- 70398 telmä, tunnettu siitä, että rakenne käsittää lasikuituverkon, alumiinia tai keraamista materiaalia.
- 8. Jonkun tai useamman edellä olevan patenttivaatimuksen mukainen mene-5 telmä, tunnettu siltä, että hydrauskatalysaattori muodostuu hienojakoisesta jalometallista, joka valitaan joukosta Pd, Pt, Rh tai niiden seoksista. 70398
Applications Claiming Priority (2)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
SE8205093 | 1982-09-08 | ||
SE8205093A SE431532B (sv) | 1982-09-08 | 1982-09-08 | Forfarande vid framstellning av veteperoxid |
Publications (4)
Publication Number | Publication Date |
---|---|
FI833185A0 FI833185A0 (fi) | 1983-09-06 |
FI833185A FI833185A (fi) | 1984-03-09 |
FI70398B FI70398B (fi) | 1986-03-27 |
FI70398C true FI70398C (fi) | 1986-09-19 |
Family
ID=20347750
Family Applications (1)
Application Number | Title | Priority Date | Filing Date |
---|---|---|---|
FI833185A FI70398C (fi) | 1982-09-08 | 1983-09-06 | Foerfarande vid framstaellning av vaeteperoxid |
Country Status (9)
Country | Link |
---|---|
US (1) | US4552748A (fi) |
EP (1) | EP0102934B1 (fi) |
JP (1) | JPS5964508A (fi) |
AT (1) | ATE20042T1 (fi) |
CA (1) | CA1214313A (fi) |
DE (1) | DE3363772D1 (fi) |
FI (1) | FI70398C (fi) |
NO (1) | NO155766C (fi) |
SE (1) | SE431532B (fi) |
Families Citing this family (40)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
EP0233642A3 (en) * | 1986-02-18 | 1989-09-06 | W.R. Grace & Co.-Conn. | Process for hydrogenation of organic compounds |
FI82669C (fi) * | 1989-01-27 | 1991-04-10 | Kemira Oy | Foerfarande foer framstaellning av vaeteperoxid. |
FI82670C (fi) * | 1989-01-27 | 1991-04-10 | Kemira Oy | Foerfarande foer framstaellning av vaeteperoxid. |
SE464867B (sv) * | 1989-02-23 | 1991-06-24 | Eka Nobel Ab | Foerfarande vid framstaellning av vaeteperoxid enligt antrakinonprocessen |
DE4013090A1 (de) * | 1990-04-25 | 1991-10-31 | Peroxid Chemie Gmbh | Verfahren zur herstellung von alkyltetrahydroanthrahydrochinon und diese enthaltende arbeitsloesungen fuer die wasserstoffperoxid-herstellung nach dem anthrachinonverfahren |
US5217629A (en) * | 1990-09-10 | 1993-06-08 | Kemira Oy | Procedure for cleaning filter used in production of hydrogen peroxide from anthraquinone |
FI88701C (fi) * | 1991-07-31 | 1993-06-28 | Kemira Oy | Foerfarande foer producering av vaeteperoxid |
SE470515B (sv) * | 1992-11-02 | 1994-06-27 | Chemrec Ab | Förfarande för framställning av väteperoxid |
US5628872A (en) * | 1993-10-22 | 1997-05-13 | Kanyr Ab | Method for bleaching pulp with hydrogen peroxide recovered from cellulosic spent liquor |
FI95457C (fi) * | 1994-03-15 | 1996-02-12 | Kemira Chemicals Oy | Menetelmä vetyperoksidin valmistamiseksi ja siinä käytettävä reaktori |
SE9504327D0 (sv) * | 1995-12-04 | 1995-12-04 | Eka Nobel Ab | Method of treating a catalyst |
US6207128B1 (en) | 1997-05-05 | 2001-03-27 | Akzo Nobel N.V. | Method of producing a catalyst |
DE19747407A1 (de) * | 1997-10-27 | 1999-04-29 | Basf Ag | Verfahren zur Hydrierung einer Anthrachinon-Verbindung in Gegenwart eines mindestens ein Metall der VIII. Nebengruppe des Periodensystems als Aktivmetall enthaltenden Katalysators |
JP4653310B2 (ja) | 1998-09-12 | 2011-03-16 | エボニック デグサ ゲーエムベーハー | 気−液反応の実施法及びこのためのフローリアクター |
DE19841843A1 (de) * | 1998-09-12 | 2000-03-30 | Degussa | Verfahren zur Durchführung von Gas-Flüssig-Reaktionen und Durchflußreaktor hierfür |
BE1012267A3 (fr) * | 1998-11-05 | 2000-08-01 | Solvay | Procede de fabrication de peroxyde d'hydrogene. |
EP1101733B1 (en) | 1999-11-22 | 2005-12-28 | Akzo Nobel N.V. | Process and composition for the production of hydrogen peroxide |
CN1092137C (zh) * | 1999-12-24 | 2002-10-09 | 中国科学院兰州化学物理研究所 | 蒽醌法生产过氧化氢用高效负载型双金属催化剂 |
EP1121976A1 (en) | 2000-02-03 | 2001-08-08 | Engelhard Corporation | Chemical process in reactor with structured catalyst |
DE60140939D1 (de) * | 2000-06-19 | 2010-02-11 | Akzo Nobel Nv | Nd darin verwendete zusammensetzung |
US6787497B2 (en) | 2000-10-06 | 2004-09-07 | Akzo Nobel N.V. | Chemical product and process |
EP1195197B1 (en) * | 2000-10-06 | 2015-07-08 | Akzo Nobel N.V. | Catalyst carrier comprising a fibre paper impregnated with micro fibres, process for its production and its uses |
DE10052323A1 (de) * | 2000-10-21 | 2002-05-02 | Degussa | Kontinierliches Verfahren zur Hydrierung |
US6632414B2 (en) | 2001-03-30 | 2003-10-14 | Corning Incorporated | Mini-structured catalyst beds for three-phase chemical processing |
US6716339B2 (en) | 2001-03-30 | 2004-04-06 | Corning Incorporated | Hydrotreating process with monolithic catalyst |
US20030050510A1 (en) * | 2001-08-30 | 2003-03-13 | Welp Keith Allen | Monolith catalytic reactor coupled to static mixer |
US7109378B2 (en) * | 2001-08-30 | 2006-09-19 | Air Products And Chemicals, Inc. | Monolith catalytic reactor coupled to static mixer |
US20030052043A1 (en) * | 2001-09-15 | 2003-03-20 | Heibel Achim K. | Structured catalysts and processes for gas/liquid reactors |
FR2832937B1 (fr) * | 2001-12-04 | 2004-01-16 | Technip France | Procede et dispositif de reaction chimique entre un gaz et au moins un compose en solution, mis en oeuvre en presence d'un catalyseur solide |
EP1350761A1 (de) * | 2002-03-28 | 2003-10-08 | Degussa AG | Verfahren zur Herstellung von Wasserstoffperoxid |
US7547430B2 (en) * | 2005-08-31 | 2009-06-16 | Fmc Corporation | Auto-oxidation production of hydrogen peroxide via hydrogenation in a microreactor |
CA2620353C (en) * | 2005-08-31 | 2013-05-28 | Fmc Corporation | Auto-oxidation production of hydrogen peroxide via oxidation in a microreactor |
US7645438B2 (en) * | 2006-06-27 | 2010-01-12 | Akzo Nobel N.V. | Process for the production of hydrogen peroxide |
JP4973041B2 (ja) * | 2006-07-14 | 2012-07-11 | 三菱瓦斯化学株式会社 | 過酸化水素の製造方法 |
US10604011B2 (en) | 2015-10-13 | 2020-03-31 | Consumer Safety Technology, Llc | Networked intoxication vehicle immobilization |
CN107777670B (zh) * | 2016-08-31 | 2020-03-17 | 中国石油化工股份有限公司 | 一种蒽醌法生产双氧水的氢化方法 |
CN107055481A (zh) * | 2016-10-18 | 2017-08-18 | 上海睿思化工科技有限公司 | 一种过氧化氢的制备方法 |
KR101988863B1 (ko) * | 2017-12-04 | 2019-06-13 | 한국과학기술연구원 | 과산화수소 증기 제독 시스템 |
FR3131292A1 (fr) | 2021-12-23 | 2023-06-30 | Arkema France | Procédé de production de peroxyde d’hydrogène |
FR3141158A1 (fr) | 2022-10-25 | 2024-04-26 | Arkema France | Procédé de production de peroxyde d’hydrogène |
Family Cites Families (9)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
US2983584A (en) * | 1954-12-01 | 1961-05-09 | Electrochimie Electrometallurg | Production of hydrogen peroxide |
US3030186A (en) * | 1958-05-16 | 1962-04-17 | Fmc Corp | Manufacture of hydrogen peroxide |
US3009782A (en) * | 1958-05-22 | 1961-11-21 | Fmc Corp | Production of hydrogen peroxide by anthraquinone process in the presence of a fixed bed catalyst |
US3062622A (en) * | 1960-06-27 | 1962-11-06 | Fmc Corp | Production of hydrogen peroxide by anthraquinone process |
US3755552A (en) * | 1970-10-21 | 1973-08-28 | Fmc Corp | Process for producing hydrogen peroxide |
US4258025A (en) * | 1979-02-26 | 1981-03-24 | E. I. Du Pont De Nemours And Company | Pd/SiO2 Hydrogenation catalyst suitable for H2 O2 manufacture |
US4388277A (en) * | 1980-06-06 | 1983-06-14 | United Kingdom Atomic Energy Authority | Catalyst device and method |
US4336241A (en) * | 1981-03-18 | 1982-06-22 | Allied Corporation | Process for hydrogen peroxide production from hydrogen and oxygen |
FI85112C (fi) * | 1989-09-11 | 1992-03-10 | Toolsystem Oy | Boejningsanordning foer tunnplaotar och foerfarande foer boejning av tunnplaotar. |
-
1982
- 1982-09-08 SE SE8205093A patent/SE431532B/sv not_active IP Right Cessation
-
1983
- 1983-09-01 EP EP83850234A patent/EP0102934B1/en not_active Expired
- 1983-09-01 AT AT83850234T patent/ATE20042T1/de not_active IP Right Cessation
- 1983-09-01 DE DE8383850234T patent/DE3363772D1/de not_active Expired
- 1983-09-06 FI FI833185A patent/FI70398C/fi not_active IP Right Cessation
- 1983-09-06 US US06/529,730 patent/US4552748A/en not_active Expired - Lifetime
- 1983-09-07 NO NO833196A patent/NO155766C/no not_active IP Right Cessation
- 1983-09-07 CA CA000436157A patent/CA1214313A/en not_active Expired
- 1983-09-08 JP JP58164260A patent/JPS5964508A/ja active Granted
Also Published As
Publication number | Publication date |
---|---|
CA1214313A (en) | 1986-11-25 |
FI833185A0 (fi) | 1983-09-06 |
DE3363772D1 (en) | 1986-07-03 |
NO155766C (no) | 1987-05-27 |
SE431532B (sv) | 1984-02-13 |
EP0102934A3 (en) | 1984-05-09 |
JPH0323482B2 (fi) | 1991-03-29 |
SE8205093D0 (sv) | 1982-09-08 |
EP0102934A2 (en) | 1984-03-14 |
NO155766B (no) | 1987-02-16 |
EP0102934B1 (en) | 1986-05-28 |
NO833196L (no) | 1984-03-09 |
US4552748A (en) | 1985-11-12 |
FI833185A (fi) | 1984-03-09 |
JPS5964508A (ja) | 1984-04-12 |
FI70398B (fi) | 1986-03-27 |
ATE20042T1 (de) | 1986-06-15 |
Similar Documents
Publication | Publication Date | Title |
---|---|---|
FI70398C (fi) | Foerfarande vid framstaellning av vaeteperoxid | |
AU627827B2 (en) | A process for the preparation of hydrogen peroxide (ii) | |
EP0672617B1 (en) | Process for producing hydrogen peroxide and a reactor to be used in the said process | |
US20030017094A1 (en) | Preparation of hydrogen peroxide from hydrogen and oxygen | |
US6521767B1 (en) | Method for suspension hydrogenation of an anthraquinone compound in a special reactor in order to produce hydrogen peroxide | |
CA2389428C (en) | Method for producing hydrogen peroxide | |
CA2340232C (en) | Process for carrying out gas-liquid reactions and continuous flow reactor for this purpose | |
FI88701C (fi) | Foerfarande foer producering av vaeteperoxid | |
FI82669C (fi) | Foerfarande foer framstaellning av vaeteperoxid. | |
CN112604608A (zh) | 一种采用悬浮床反应器生产环氧化物的方法 | |
FI77633B (fi) | Foerfarande foer framstaellning av vaeteperoxid. | |
CN118022636A (zh) | 卤代硝基苯连续化多段催化加氢的反应装置及其应用方法 | |
ZA200100949B (en) | Method for carrying out gas-liquid reactions and corresponding flow reactor. | |
JPH07500559A (ja) | 過酸化水素の製造方法 | |
CS247326B1 (en) | Method of cyclohexane productiont |
Legal Events
Date | Code | Title | Description |
---|---|---|---|
MA | Patent expired |
Owner name: EKA AB |