SE427266B - Forfarande for rening av avloppsvatten som innehaller fonoliska foreningar - Google Patents
Forfarande for rening av avloppsvatten som innehaller fonoliska foreningarInfo
- Publication number
- SE427266B SE427266B SE7801146A SE7801146A SE427266B SE 427266 B SE427266 B SE 427266B SE 7801146 A SE7801146 A SE 7801146A SE 7801146 A SE7801146 A SE 7801146A SE 427266 B SE427266 B SE 427266B
- Authority
- SE
- Sweden
- Prior art keywords
- biofilter
- wastewater
- bark
- water
- chlorinated
- Prior art date
Links
Classifications
-
- C—CHEMISTRY; METALLURGY
- C02—TREATMENT OF WATER, WASTE WATER, SEWAGE, OR SLUDGE
- C02F—TREATMENT OF WATER, WASTE WATER, SEWAGE, OR SLUDGE
- C02F3/00—Biological treatment of water, waste water, or sewage
- C02F3/02—Aerobic processes
- C02F3/12—Activated sludge processes
- C02F3/1205—Particular type of activated sludge processes
- C02F3/1231—Treatments of toxic sewage
-
- C—CHEMISTRY; METALLURGY
- C02—TREATMENT OF WATER, WASTE WATER, SEWAGE, OR SLUDGE
- C02F—TREATMENT OF WATER, WASTE WATER, SEWAGE, OR SLUDGE
- C02F3/00—Biological treatment of water, waste water, or sewage
- C02F3/02—Aerobic processes
- C02F3/04—Aerobic processes using trickle filters
-
- C—CHEMISTRY; METALLURGY
- C02—TREATMENT OF WATER, WASTE WATER, SEWAGE, OR SLUDGE
- C02F—TREATMENT OF WATER, WASTE WATER, SEWAGE, OR SLUDGE
- C02F3/00—Biological treatment of water, waste water, or sewage
- C02F3/02—Aerobic processes
- C02F3/10—Packings; Fillings; Grids
-
- C—CHEMISTRY; METALLURGY
- C02—TREATMENT OF WATER, WASTE WATER, SEWAGE, OR SLUDGE
- C02F—TREATMENT OF WATER, WASTE WATER, SEWAGE, OR SLUDGE
- C02F3/00—Biological treatment of water, waste water, or sewage
- C02F3/30—Aerobic and anaerobic processes
-
- C—CHEMISTRY; METALLURGY
- C02—TREATMENT OF WATER, WASTE WATER, SEWAGE, OR SLUDGE
- C02F—TREATMENT OF WATER, WASTE WATER, SEWAGE, OR SLUDGE
- C02F3/00—Biological treatment of water, waste water, or sewage
- C02F3/34—Biological treatment of water, waste water, or sewage characterised by the microorganisms used
-
- Y—GENERAL TAGGING OF NEW TECHNOLOGICAL DEVELOPMENTS; GENERAL TAGGING OF CROSS-SECTIONAL TECHNOLOGIES SPANNING OVER SEVERAL SECTIONS OF THE IPC; TECHNICAL SUBJECTS COVERED BY FORMER USPC CROSS-REFERENCE ART COLLECTIONS [XRACs] AND DIGESTS
- Y02—TECHNOLOGIES OR APPLICATIONS FOR MITIGATION OR ADAPTATION AGAINST CLIMATE CHANGE
- Y02W—CLIMATE CHANGE MITIGATION TECHNOLOGIES RELATED TO WASTEWATER TREATMENT OR WASTE MANAGEMENT
- Y02W10/00—Technologies for wastewater treatment
- Y02W10/10—Biological treatment of water, waste water, or sewage
-
- Y—GENERAL TAGGING OF NEW TECHNOLOGICAL DEVELOPMENTS; GENERAL TAGGING OF CROSS-SECTIONAL TECHNOLOGIES SPANNING OVER SEVERAL SECTIONS OF THE IPC; TECHNICAL SUBJECTS COVERED BY FORMER USPC CROSS-REFERENCE ART COLLECTIONS [XRACs] AND DIGESTS
- Y10—TECHNICAL SUBJECTS COVERED BY FORMER USPC
- Y10S—TECHNICAL SUBJECTS COVERED BY FORMER USPC CROSS-REFERENCE ART COLLECTIONS [XRACs] AND DIGESTS
- Y10S210/00—Liquid purification or separation
- Y10S210/902—Materials removed
- Y10S210/908—Organic
- Y10S210/909—Aromatic compound, e.g. pcb, phenol
Landscapes
- Life Sciences & Earth Sciences (AREA)
- Microbiology (AREA)
- Water Supply & Treatment (AREA)
- Chemical & Material Sciences (AREA)
- Organic Chemistry (AREA)
- Hydrology & Water Resources (AREA)
- Engineering & Computer Science (AREA)
- Environmental & Geological Engineering (AREA)
- Biodiversity & Conservation Biology (AREA)
- Health & Medical Sciences (AREA)
- Toxicology (AREA)
- Purification Treatments By Anaerobic Or Anaerobic And Aerobic Bacteria Or Animals (AREA)
- Biological Treatment Of Waste Water (AREA)
- Micro-Organisms Or Cultivation Processes Thereof (AREA)
- Water Treatment By Sorption (AREA)
- Sanitary Device For Flush Toilet (AREA)
Description
784111 46- 7
vattnen genom koncentrering, avdunstning och till sist förbrän-
ning, varigenom vattendragens nedsmutsning skulle undvikas. Ana-
' lyser av blekningsavloppsvatten utvisar emellertid att de inne-
håller polyklorerade fenoler, som vid upphettning kondenserar
till dioxiner. Dioxinerna i sin tur sönderfaller inte vid tem-
peraturer under 800°C, varigenom bildning av dioxiner i samband
med förbränning förefaller sannolik. Då dioxinerna, särskilt tet-
raklordibenzodioxin ("Seves giften") är ytterst giftiga, förmår
förbränningen av avloppsvattnet ej lösa det avfallsproblem som
de klorerade fenolerna utgör. Rening av blekningsavloppsvattnet
i en aktivslamanläggning går inte heller för sig, därför att de
klorerade fenolerna dödar bakteriestammen och sätter anläggningen
ur funktion.
Föreliggande uppfinning har till syfte att avhjälpa de an-
förda olägenheterna och att åstadkomma ett förfarande enligt vil-
ket avlkoppsvattnen, som innehåller aromatiska föreningar, kan
behandlas så att de oskadliggöres före utsläppning i ett vatten-
drag. Uppfinningen kännetecknas av att i ett biofilter i ett skikt
som innehåller trädbark odlas en bakteriepopulation, vilken om-
fattar en eller flera av de i anstalten för allmän mikrobiologi
i Helsingfors Universitet under deponeringsbeteckningarna YM
l34-202 och YM 241-268 deponerade bakteriestammarna, vilka har
alstrats genom att packa barrträbarkskrot ävensom bakteriehaltigt
vatten, dy, slam eller barkavfall tagna från ett vattendrag som
varit nedsmutsat av klorerade och icke-klorerade fenoler och av
aromatiska karboxylsyror och att därefter in i biofiltrerna mata
vatten som innehåller sagda ämnen, varvid bakteriestammarna kän-
netecknas av förmågan att tåla närvaron av klorerade och icke
klorerade fenoler och aromatiska karboxylsyror, och att avlopps-
vatten som skall renas leds igenom biofiltret, varvid avlopps-
vattnet renas genom inverkan av bakteriepopulationens aktivitet.
Vid användning av förfarandet för rening av blekningsavlopps-
vatten som innehåller tri- och tetraklorfenoler odlar man i bio-
filtret en bakteriepopulation som innehåller minst en till de
deponerade bakteriestammarna YM 241-268 hörande, i triklorfenol
växande stam samt minst en till sagda bakteriestammar hörande,
i tetraklorfenol växande stam. När blekningsavloppsvatten där-
efter leds igenom biofiltret, sönderfaller även sagda föreningar
genom inverkan av bakterieaktivitet.
7801146-7
Till grund för uppfinningen ligger den observation att en
riklig mikrobflora lever i vattendrag som är nedsmutsade av blek-
ningsavloppsvatten från sulfatcellulosafabriker. I dy- och bark-
6
st. le-
vande mikrobceller i en milliliter. Det finns således organismer
prov tagna från dylika vattendrag har man funnit 104-10
som växer trots närvaron av aromatiska 1igninnedbrytningsprodukter
och t o m av klorerade fenoler. Dessa i naturen levande mikrob-
populationer förmår inte som sådana att leva i en blekanläggnings
överloppsvatten, där halten av sagda ämnen är ungefär 20-50 gånger
högre. En dylik population är emellertid möjlig att framställa
i laboraotriet genom att ympa sagda bakteriehaltiga dy- och bark-
prov in i ett biofilter. På detta sätt har åstadkommits en bakte-
riepopulation, vilken växer i blekningsavloppsvatten som inne-
håller klorerade fenoler och vilken samtidigt biologiskt renar
blekningsavloppsvattnet. Sålunda försvinner vattnets bruna färg
i biofiltret och halterna av de aromatiska karboxylsyrorna samt
av klorerade och icke klorerade fenolderivat minskar märkbart.
Vid behandling av blekningsavloppsvatten med förfarandet
enligt uppfinningen är den påtagligaste fördelen att klorerade
fenoler förhindras att hamna i vattendraget, utan att man behöver
ta till åtgärder som leder till bildningen av de farliga dioxi-
nerna. Dessutom kan förfarandet förverkligas med användning av
i och för sig kända biofiltrer, med vilka man t ex har ur avlopps-
vatten avlägsnat illaluktande, svavelhaltiga föreningar. Till
biofiltret hör ett lager av träbark, lämpligast tallbarkskrot,
där bakterierna fixeras.
Med hänsyn till reningseffekten är det fördelaktigt att cir-
kulera avloppsvattnet som skall renas ett flertal gånger genom
biofiltret. När man i biofiltret inleder luft på lämpligt sätt,
uppstår i reningsprocessen delvis aeroba och delvis anaeroba för-
hållanden. Förberedande experiment ger vid handen att de bästa
reningsresultaten erhålls när avloppsvattnet genomgår omväxlande
en aerob och en anaerob fas. För den anaeroba fasen kan vattnet
cirkuleras till en från biofiltret separat anaerobbehållare, som
likaså kan vara ett biofilter fyllt med träbark. I stället för
cirkulering kan reningen även utföras i en trestegsprocess, i
vilken avloppsvattnet leds till en början in i biofiltret under
aeroba förhållanden, därefter in i anaerobbehàllaren och till
sist igen in under aeroba förhållanden.
7801ï4ófl= 7
Vid rening av blekningsavloppsvatten från en sulfatcellulosa-
fabrik är det fördelaktigt att blanda med varandra avloppsvatten
från kloreringsfasen och från alkalifasen i och för reglering
av pH till ett gynnsamt värde ur reningsprocessens synpunkt, var-
vid neutralisering blir onödig. Lämpligt pH har uppnåtts i expe-
rimenten när andelen både av avloppsvatten från kloreringsfasen
och från alkalifasen varit ungefär ÉO%.
För att belysa uppfinningen, skall i det följande i detalj
redogöras för bakteriepopulationensanrikning samt för utförda
reningsförsök och de därur erhållna resultaten.
Från ett vattendrag i närheten av blekningsanläggningen hos
en sulfatcellulosafabrik togs prov bestående av vatten, bottendy,
strandslam och barkmassa från vâtbarkningsanläggningen. Proven
härstammade dels från aeroba, dels från anaeroba förhållanden,
och antalet levande mikrobceller i proven uppgick till 104-106
per ml. Förekomsten av klorerade fenoler på en provtagningsplats
visas i tabell I.
Bakteriepopulationen som renar blekningsavloppsvatten alstra-
des i en laboratorieapparatur, som hade ett biofilter som sin
viktigaste komponent. Som biofilter användes med ingàngs- och
utgångsrör försedda glaskärl, i vilka man packade in ett tämligen
tjockt lager av tallbarkskrot samt ovannämnda ur naturen erhåll-
na prov. Provens inbördes blandningsproportioner var avvikande
i olika apparaturer. I varje apparatur hade biofiltret genom sagda
rör anslutits till en anaerobbehållare med avsevärt större volym.
Vattnet som skulle inledas i biofiltret kunde inmatas genom in-
gångsröret till biofiltrets övre del, varifrån det rann ned igenom
barkskrotskiktet. In i ingångsröret matades också luft, så att
en utsträckt aerob zon uppstod i biofiltret. Luftöverskottet led-
des ut genom biofiltrets lock. Vattnet som runnit ned på biofil-
trets botten cirkulerades med hjälp av en peristaltisk pump genom
anaerobbehållaren tillbaka.ti1l biofiltrets övre ände. Vattnet
kunde emellertid även ledas förbi anaerobbehållaren.
Biofiltrerna perkolerades vid 17-20°C med vatten från utgjut-
ningsvattendraget för sulfatcellulosafabriken och blekningsanlägg-
ningen, vilket innehöll klorerade fenoler enligt analysen i tabell
I. Vattnet, som hade pH 7-8, var enligt utförda mätningar en ca
20-faldig utspädning av blekningsanläggningens överflödesvatten.
Efter ca 6 veckors perkolering hade i apparaturen bildats en rik-
7801146-7
lig mikrobflora. Bakterier fanns förutom i det cirkulerade vattnet
i riklig mängd även fixerade vid barkskrotskiktet i biofiltret.
Efter det att bakterietätheten i vätskefasen stigit i tillräcklig
grad, började man inmatningen i biofiltret av outspätt överlopps-
vatten från klorerings- och alkalifaserna. Analyserna av dessa
vatten har för de polyklorerade fenolernas vidkommande angivits
i tabell I. Förutom polyklorerade fenoler innehöll blekningsav-
loppsvattnen en ca 200-faldig mängd olika icke klorerade lignin-
nedbrytningsprodukter samt möjligtvis också monoklorerade fenoler,
för vilka ingen analys utfördes. Med fortsatt inmatning obser-
verades populationens täthet och kvalitet i biofiltret kontinuer-
ligt. Man fann att vid matning av överloppsvatten från klorerings-
och alkalifaserna i proportion ca l:l (pH ca 6) bevarades mikrob-
populationen i biofiltret och den började rena vattnet som matades
in i filtret.
Tillväxten av populationen som sker under inmatningen av
blekningsavloppsvatten visar att blekningsavloppsvattnet inne-
'håller tillräckligt med näringsämnen för upprätthållning av bak-
teriestammen. Det yttre tecknet på avloppsvattnets rening var
att den bruna färgen försvann och att analyserna visade att halten
av klorerade fenoler avsevärt sjönk. De bästa resultaten uppnâddes
vid rening av en blandning av 50% avloppsvatten från klorerings-
fasen och 50% avloppsvatten från alkalifasen. Blandningen hade
pH ca 6, temperatur l3-l7°C och reningstiden var 3 dygn, under
vilken tid vattnet cirkulerade 2-3 gånger genom biofiltret. Renings-
resultaten har âtergivits i tabell I. De i tabellen såsom en grupp
angivna "övriga klorerade aromaterna“ är alkylsubstituerade poly-
klorerade fenoler och difenoler. För de flesta fenolgruppernas
vidkommande mäste resultaten anses vara goda, och de torde kunna
ytterligare förbättras genom optimering av behandlingstiden och
-förhållandena. Hos diklorfenolerna skedde ingen nämnvärd rening,
men dessas mängd är mindre än 10% av de polyklorerade fenolernas
totalmängd. Förutom de klorerade fenolerna avlägsnades ur avlopps-
vattnet på samma gäng också följande giftiga fenolderivat och
aromatiska karboxylsyror: vaniljsyra, veratrinsyra, ferulasyra,
syringasyra, senapssyra, guajakol, fenol, kanelsyra, hydrokanel-
syra, bensoesyra och parahydroxibensoesyra. Under reningen steg
avloppsvattnets kloridhalt, som i början låg lägre än 20 mg/1
Cl-, till mer än 200 mg/l Cl_. I ett experiment pà 5 dygn gick
78011464 6
vattnets BOD-värde ned till hälften av det ursprungliga. I re-
ningsförsök utförda med oblandat blekningsavloppsvatten från al-
kalifasen var resultaten avsevärt sämre än de i tabellen visade.
Det var likadant när avloppsvattnet cirkulerades förbi anaerob-
behållaren. Det är i själva verket uppenbart att den biologiska
nedbrytningen av klorerade fenoler och deras derivat till oorga-
niska klorföreningar kräver en flerstegs-reningsprocess, där vatt-
net som skall renas kommer minst en gång in i aeroba och en gång
i anaeroba förhållanden.
Den i reningsapparaturen anrikade bakteriepopulationen är
en av talrika bakteriestammar sammansatt blandpopulation som av-
viker fullkomligt t ex från den mikrobflora som arbetar i aktiv-
slamanläggningar som renar municipalavloppsvatten. Denna bland-
population avviker också från den mikrobflora som lever i naturen
i utgjutningsvattnen hos blekningsanläggningar, i och med att
den sistnämnda inte som sådan förmår rengöra blekningsavlopps-
vatten. Gemensamt för alla bakterier i blandpopulationen är för-
mågan att tåla närvaron av klorerade och icke klorerade fenoler
och aromatiska karboxylsyror vid de halter som förekommer i blek-
ningsavloppsvattnet, och åtminstone en del av dem befanns tåla
klorerade fenoler i ca 100-faldiga halter jämfört med bleknings-
avloppsvattnen som angivits i tabell I. Det är ytterligare kän-
netecknande för bakterierna att de är i stånd att utnyttja aro-
matiska föreningar såsom kol- och energikälla och några av dem
kan även utnyttja klorerade fenoler.
I och för isolering av de i blandpopulationen förekommande
bakteriestammarna togs från biofiltret vätskeprov, i vilka bak-
teriemängden var ca l09 per ml. Proven utspäddes så att bakte-
riehalten gick ned till ungefär en miljondel av den ursprungliga,
och den utspädda.vätskan pipetterades på en serie skålar med ett
närsubstrat koagulerat med aga. Substraternas sammansättningar
var olika i olika skålar, och som kulturmedium-användes vanil-
linsyra (va), veratrinsyra (ve), ferulasyra (fe), parahydroxi-
7 'bensoesyra (pohb), syringasyra (sy) och 2346-tetraklorfenol
(2346 f). Ytterligare använde man i kultursubstraten oorganiska
salter såsom CaCl2, FeS04, MgSO4, NH4Cl och KH2PO4. Man lät bak-
terierna.växa vid rumstemperatur i 2-7 dygn, under vilken tid
det uppstod bakteriekolonier på skâlarna. Varje kolonityp av skilt
slag isolerades på skålen och renades på normalt sätt. De rena
7so1146-7
bakteriestammarna har deponerats i anstalten för allmän mikro-
biologi vid Helsingfors Universitet som frystorkade preparat,
vilka har depositionsbeteckningarna YM l34~202, YM 241-268.
De isolerade bakteriestammarna och deras viktigaste egen-
skaper har angivits i tabell 2. I isoleringskoden för varje bak-
teriestam ingår förkortningen av namnet på det näringsämne vari
pstammen i fråga har anrikats. Angående bakteriernas övriga egen-
skaper kan nämnas att de fermenterar nitrat men icke mjölk, gela-
tin, stärkelse, tyrosin eller cellulosa och att de inte är i stånd
att producera svavelväte.
övervägande delen av blandpopulationens bakteriestammar till-
_hör grupperna V-VI i klassifikationen i Bergey's Manual (1974)
och de fluorescerande bakterierna hör till släktet Pseudomonas.
Man fann i.populationen också mängder av till grupp I hörande
bakterier med slida (Sphaerotilus, Leptothrix), till grupp II
hörande bakterier med utsprång och/eller stjälk (Hyphomicrobium,
Caulobacter), till grupp III hörande spiroketer (Spirochaeta)
och till grupp IV hörande spiralformiga och krökta bakterier (Spi-
rillum). Det var emellertid inte möjligt att isolera och deponera
dessa stammar som levande.
Uppkomsten av den i blekningsavloppsvatten levande bakte-
riepopulationen kan i ljuset av modern biologisk vetenskap för-
klaras därmed att man i samband med populationens anrikning får
till stånd förhållanden i vilka potentiellt till nedbrytning av
aromatiska ämnen lämpliga mikrober lever tillsammans under hög
organismtäthet. Härmed skapas förutsättningar för genutbyte dessa
-bakterier emellan. Aktivast i genutbytet är förmodligen de s k plas-
miderna, som är separat från kromosomerna förekommande, ofta ned-
brytningsenzymernas gener koderande förärvningsenheter. De kän-
netecknas av lätt övergång från en mikrobcell till en annan när
cellerna kommer i omedelbar beröring. Efter förloppet av en till-
räckligt lång tidsperiod har som resultat.av genutbytet uppstått
ett antal mikrober som har tillräcklig enzymutrustning för ned-
brytningen av aromatiska föreningar.
Det är klart för en fackman i branschen att uppfinningens
olika utföringsformer icke inskränker sig till reningsprocessen
av blekningsavloppsvatten som innehåller klorerade fenoler, såsom
här har framförts, utan att de kan variera inom ramen för efter-
stående patentkrav. Sålunda kan man enligt förfarandet behandla
7sø1146-7l
vilket som helst avloppsvatten som innehåller aromatiska före-
ningar. Bakteriepopulationen som skall odlas i biofiltret kan
därvid.variera till sin sammansättning allt efter kvaliteten hos
vattnet som skall renas. Exempelvis vid rening av blekningsav-
loppsvatten förekommer inte alla erforderliga gener i en bakte-
riestam, utan reningen förutsätter att man använder en lämplig
mikrobblandning. Dessutom bör märkas att vid förökning av bak-
terierna kan deras egenskaper förändras och att bakteriearter
därför inte kan definieras fullständigt pà grundval av sina egen-
skaper. I allmänhet anser man att bakterier hör till samma art
om 80% av deras egenskaper är identiska.
Förfarandet enligt uppfinningen inskränker sig inte heller
till cirkulering, utan man.kan utföra reningen genom att man leder
avloppsvattnet t ex genom tre konsekutiva behållare. I den mel-
lersta behållaren anordnas då aneroba förhållanden och den första
och sista behållaren är biofiltrer, i vilka på lämpligt sätt luft
leds in för att upprätthålla aerob bakterieaktivitet. Det är inte
heller på något vis nödvändigt att anrikningen av den till rening
förmögna bakteriepopulationen utförs i samma biofilter där den
egentliga reningsprocessen äger rum. Sålunda kan en bakteriepo-
pulation i enlighet med patentkraven som färdig ympas in i bio-
filtrets barkskikt, varvid avloppsvattenreningsprocessen genast
kan sättas i gång.
TABELL 1
Ålk°lí_ Klorerings- _
F" i ru Vatten- fosens fqsens av Renings-
°ren ngsg pp draget ovlopps- lo svottën resultat
vatten PP
Diklorfenoler 'Ej best. o 0 Ej best.
Triklorfenoler o b c > 50%
Diklorguojukoler a . c a > B02
Díklordimetoxifenoler och .
triklotguojokoler a G b > 50%
Dimetoxitriklorfenoler 0 b b Ej best.
Tetraklorfenoler 0 b b > 30%
.Övriga klorerade aromoter o c b > 95%
o klart urskíljbor topp i kromotogrommgt, mängd under 0,02 mg/1
ll
b 0,02 _ 0,2 mg/1
c över 0,2 mg/1
Stamnunnær
P°flsU°¥1°I°9I
Gram-negativa uarobo stavar och kockar Kklossificaringsgrupp
gnsvul
gnsvo2
gnsvuk
gnsva5
gnsvoá
gnsvo7
gn$vu8
gnsva9
gnsvu10
gnsvull
gnsva12
gnsvo13
gnsvulh
gnsvol5
gnsvalé
gnsvo17
gnsvu19
gnsva20
gnsve2l
gnsve22
gnsve23
gnsve2h
gnsve25
gn5va26
gnsve28
gfisve29
gnsve30
gnsve3l
gnsve32
gnsve3h
gnsve35
gnsve38
gnsfak9
gnsfe50
gnsFe51
TABELL 2
.78-01146-7
FÖRTECKNING ÖVER VISSA EGENSKAPER HOS RENKULTURERNA ERHÅLLNA UR BÅKTERIERNÅ SOM ÄR VERK-
SÅMÅ I RENINGSPROCESSEN
P°aSu°r:rS°d2o
Ym13ä
YM135
YM137
YM2hl
YM138
YM139
YMlA0
YM1h1
YM142
YMIÅ3
YM171
YM172
YMlAh
YM2h2
YM2A3
YM1h5
YMlh7
YMIAB
YMl88
YM187
YMl90
'YM191
YMl92
YM193
YM19k
YM195
YM180
YM181
YMIBZ
YM196
YM197
YM2hh
YMl53
YM189
YMISH
ao rtrz uvrwßïßa
Cl
GOOODDODOOOUOOQQOQODOOOÛDDODOQÛOQD
uoïçxoaz-wnxg
neg
neg
neg
neg
neg
neg
nag
neg
neg
neg'
neg
.UGQ
neg
neg
neg
neg
neg
neg
neg
neg
neg
neg
neg
nag
nes
neg
neg
neg
neg
neg
“G9
neg
neg
nag
neg
Fluo-
res-
cens
m r 1 m
ä * § å
u g o g
èï 8 ” Q
ä 5 "
" š'
o
ri'
WU H52
uu 993
+++ +4-
+ +
+4-
'I-'l- +
'P+-P
fi* ++
'P+ 1-1'
++ +
*P+ + f
+++ 'l-
'P+-f
1-4'
'P+
'P+ +
+4-
-++
+++
~++ +
+ +
+ i'
4- 'l-
+ +
4' 'l-
+ +
+ +
+ +
+ 'I-
+ +
+ + +
+ 4'
+
'If 'P
-I- +
+++ +
+ +
ÉDITTUUA
+
++++++++++++++++++++ +++++++++++++
1o:1o1a^
qnïnßuïzlg
å'
<1-
+++Ü++++++++++++++++++++++++++
4-
++++++++
+++++++++++
qn1n1a¿
qnosuaq-H0-d
qoosuaq-Hg-m
++++
+++++++++
'P
+
'i +++++++å++++++ +++++++++
+++++++++++++
i-
zvtlßttvs
1nnqoa1oao;o:¿
-I-
+
+
+
'í-
+
+
+
+
+
i'
4'
+
+
+
4'
'I-
+
+
+
+
4-
'P
*l-
+
å'
+
'I-
+
+
i'
+
4'
-|»+
*P44-
Förmögo att bruka som enda
kol- och energikälla:
zßzßßv
QDLVfOOHS
+4-
+
++++++++++++++
++++++++++++++++++++-l-++++++
#1'
-l-'l-
Särskilda kännetecken
SOIÅX
_<_ worçxaqsgp
Vëxer i triklorfenol (50 mg/1)
+ ++'l-++
<1'-
Vöxer 1 triklorfenol (SO mg/1)
Vüxer 1 triklorfencl (100 mg/1)
I!-
+++++++fï++++++
+++++++++++++°l~+++++
Vöxer 1 trlklorfenol (100 mg/1)
4-
7801146-7
Stamnummer
pOfiSL-IOTQßIOSI
Gram-negativa aeraba
gnsfe52
gnsfe53
gnsfeåë
gnsfe55
- gnsfeïl
gnsfe58
gnsfe59
gnspohbál
gnspahb62
gnspahb63
gnspchb67
gnspahbéß
gnspohb71
gnspohb72
gnspohb7fi
gnspahbïä
gnspahb77
gnspahb78
gnssyâl
gnssy82
gnssy84
gassyßé
gnssy87
gnssy88
gnssy89
gnssy90
gnssy91
gnssy92
gnssy93
gnssy9ë
gnssy98
gnssy1G0
gns2346f102
poqsuoïqïsodaq
YMLGA
YM2k5
YM185
YM155
YMISS
YMIB6
YM157
YMl58
YM159
YM1á0
YM1é2
YM163
YM2h6
YM166
YM247
YMI67
YM2h$
YMIG9
YMIES
YM170
YMZÅ9
YM250
YM200
YM175
YM20l
Ym202
YMl7$
YMI77 '
YMl78
YMI79
YM25l
YM252
YM253
20 ITT? U°ï1°T°H
G
G
D
00000000DODOOOODDDODQOOODOOODO
uoç1¶naa~m0J9
WU H53
wu 993
10
TABELL 2 forts.
Förmåga att bruka som anda
kal- och energikälla:
1ouo¿¶nsouE31
Iauag
çaosuag
ZDTIIUUA
1a1qn:a^
qaïnfiuïxág
qafnxeg
Qaosueq-H0-d
1oosuaq-gg-mv
zvrfißrrfis
;nnqaa1ooo1o:¿
stavar och kockar (fortsättning):
neg
neg
neg
neg
neg
neg
neg
neg
"EQ
neg
nag
neg
nag
neg
neg
“eg
neg
nes
neg
heg
neg
nes
neg
neg
neg
l+++++++
I
l++++++++++++++++++
+++++
+1-
++
+
4-
'I-
+ ++++++++++
++++++++
4-
-I- +++++
++++++++
+
++++
+
'l-
++++++++
+++++
++++
++++++++++++++
+++++
+
'l- ++++++++ ++++++++++
+++++
++++
+
++++++ +++++ +++++++ä+i~+++++
fl-
+++++
++++
+
++++
++++++++++++
+++++
++++++ ++++++++
1°1a°V
qauçaong
+
+
+
++++
§+++ ++++ ++++++++++++
4'+++++++++++
so¶AX
1fl°11¥°1$EF
-l-
+
++++++++
-++++\++++4'+++++++++++++++
Särskilda kännetecken
Vöxer 1 triklorfenal (50 mg/1)
Vöxer 1 tetraklarfenal (100 mg/1)
Kolanierna slemmiga
Växa: 1 tetrkalarfenol (50 mg/1)
Vöxer 1 triklorfenol (50 mg/1)
Kolanierna gula
Kolonierna gula
Kolonierna gula
Kolonierna gula
Kalanierna gula
Kolanierna gula
Kolanierna gula
Vüxer 1 tetraklarfenal (50 mg/ll
Vöxer 1 triklarfenal (50 mg/1)
Växer 1 tetraklorfenol (100 mg/1)
Stamnumner
P°fi9U°T1°I°sI
P°>1=u°nïß°d°a
ZO IT11 U°T?9I9ä
uoïgfioas-wnag
Fluo-
IBS-
C605
N F'
m w
'1 ID
'J ä
*ä ä
S» S;
0
:I
Nät.)
UI f*
b.
33
a a
11
TABELL 2 forts.
Förmåga att bruka som enda
kol- och energikälla:
¶oua¿
qoosuag
ï°ITïUDA
;n:qn:a^
1n1nSuï:Å5
1o¶n:a¿
ïnosuaq-HQ-d
qnosuaq-H0-W
1DIÅ°TT°S
1onqoa1oso1o:¿
1°1°°Y
qnuïsong
soyáx
1H°11X°1SQF
7801146-7
Särskilda kännetecken
Gram-negativa fakultativt aeraba stavar och kockar (klassificeríngsgrupp VI):
gnsvafi
gnsva18
gnsvu27
gnsve33
gnsve36
gnsve37
gnsfekl
gnsfeh7
gnspohbâh
gnspohb69
gnspohb73
gnspohb76
gnspohb80
gnssy95
gntkf97
gns23h6f101
Gram-variabla aeroba
gvsFeh2
gvsfeh3
gvsfebß
gvsfekó
gvsfeh8
gvspohbóé
gvssy85
gvssy96
Gram~variab1a fakultativt aeroba stavar och kockar:
YM136
YMIR9
YMIA9
YM183
YM198
YMI97
YMl5O
YM151
YM25k
YM165
YM255
YM256
YM257
YMl87
YM258
YM259
YM260
YM151
YM26l
YM262
YM263
YM16l
YMl7h
YM26ä
f
-hfiflu-bfiñ-ßfifi-h-h-h-fi-lg-fi
0
Cl
CI
DDODD
neg
neg
neg
neg
neg
neg
nag
neg
neg
neg
neg
neg
neg
nes
neg
neg
-l-
+
'I-
+++++++++++++
+4-
ë-l-
+ + + + + + + + + + + + + +
+ + + + + + + + + + + + + + +
stavar och kockar:
V01'
V01'
V0!
VG!
V01'
VCE
V01'
V01?
gvsfeäé YM265 f var
gvspohb70 YM266 f var
gvssy99 YM267 f var
Gram-positiva bakterier:
YM268 f pos
gppohb79
Förklaringar:
G
rörlighet:
i'
rörlig, -
l++++++
+
+
+
+
i'
'I-
+
-l- +
++++++++
+4-
'P+
+4-
++++++++
++++++++
+++++++++++
+~f+++++++++++
+
+
+++++
++++++
+
++++ë
+++++
+
'P+-Gi-
-l--bå--l-
+
+
'P+-l-
+ + 'l- +
+
-l-
+++++
+++++
+
+ i' 1' + + å' + + 'i- + + +
+ + + -l- + + 1- 'l- + + + -l- + + +
+ å* + + -l- ~I- + -I- 4' + + + + + +
++++
aerob, f = fakultotivt aerob, nag = Gram-negativ, var
++++++++
++++++++
+
Gram-vuriobel, pos
Vöxer 1 triklorfenol (50 mg/1)
Vöxer 1 tríklorfenol (50 mg/1)
Kolonierna slemmíga
Vöxer i triklorfenol (100 mg/1)
- Gula kolonier
Vöxer 1 tetraklorfenol (50 mg/1)
Vüxer 1 tetraklarfenol (100 mg/1)
Vöxer 1 triklorfenol (50 mg/1)
Gula kolonier
Vöxer i triklorfenol (50 mg/1)
Vëxer i triklorfenol (50 mg/1)
Vöxer 1 triklorfenol (50 mg/1)
Vöxer 1 triklorfenol (50 mg/1)
Vëxer 1 triklorfenol (100 mg/1)
Gram-positiv,
orörlig, fluorescens: + anger att bakterien fluorescerar
Claims (3)
- l. Förfarande för rening av avloppsvatten som innehåller fenoliska föreningar, i vilket förfarande vattnet som skall renas, leds genom ett biofilter vilket inbegriper ett skikt som inne- håller trädbark, k ä n n e t e c k n a t av att det i skiktet som innehåller trâdbark odlas en bakteríepopulation, vilken om- fattar en eller flera av de i institutionen för allmän mikrobio- logi vid Helsingfors universitet under depositionskoderna YM l34-202 och YN 241-268 deponerade bakteriestammarna, vilka har alstrats genom att i biofilter inpacka barrträdsbarkstugg samt vatten, dy, slam eller barkavfall tagna ur ett vattendrag, vilket förorenats av klorerade och icke-klorerade fenoler samt aromatiska karboxylsyror, och att i biofiltrerna härefter inmata vatten som innehåller sagda ämnen, varvid bakteriestammarna känne- tecknas av förmågan att tåla närvaron av klorerade och icke-klo- rerade fenoler och aromatiska karboxylsyror och att använda dem såsom den enda kolkällan, och att biofiltret används för rening av avloppsvatten som innehåller klorerade fenoler genom att leda avloppsvattnet genom biofiltrets barkskikt.
- 2. Förfarande enligt patentkravet l, k ä n n e t e c k n a t av att det i biofiltrets.skikt som innehåller trädbark odlas en ' bakteriepopulation som innehåller någon till de deponerade bakte- riestammarna YM 241-268 hörande, i triklorfenol växande stam samt någon till sagda bakteriestammar hörande, i tetraklorfenol växande stam, och att biofiltret används för rening av avloppsvatten som innehåller tri- och tetraklorfenoler, såsom blekningsavloppsvatten från en sulfatcellulosafabrik.
- 3. Förfarande enligt patentkravet 2, k ä n n e t e c k n a t av att med biofiltret renas vatten som innehåller ca 50% bleknings- avloppsvatten från kloreringsfasen och ca 50% avloppsvatten från alkalifasen.
Applications Claiming Priority (1)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
FI772069A FI58904C (fi) | 1977-07-01 | 1977-07-01 | Foerfarande foer rening av avvatten innehaollande fenoliska foereningar |
Publications (2)
Publication Number | Publication Date |
---|---|
SE7801146L SE7801146L (sv) | 1979-01-02 |
SE427266B true SE427266B (sv) | 1983-03-21 |
Family
ID=8510948
Family Applications (1)
Application Number | Title | Priority Date | Filing Date |
---|---|---|---|
SE7801146A SE427266B (sv) | 1977-07-01 | 1978-01-31 | Forfarande for rening av avloppsvatten som innehaller fonoliska foreningar |
Country Status (13)
Country | Link |
---|---|
US (1) | US4169049A (sv) |
JP (1) | JPS5413663A (sv) |
AT (1) | AT376191B (sv) |
BR (1) | BR7802028A (sv) |
CA (1) | CA1099829A (sv) |
CH (1) | CH642609A5 (sv) |
DE (1) | DE2807529C2 (sv) |
FI (1) | FI58904C (sv) |
FR (1) | FR2395957A1 (sv) |
GB (1) | GB1561576A (sv) |
IT (1) | IT7848952A0 (sv) |
NO (1) | NO780609L (sv) |
SE (1) | SE427266B (sv) |
Families Citing this family (17)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
FI793914A (fi) * | 1979-12-13 | 1981-06-14 | Enso Gutzeit Oy | Foerfarande foer att rena avloppsvatten vid svaevlagerreaktor |
EP0055074B1 (en) * | 1980-12-19 | 1985-03-27 | Nagoya University | A method of treating waste liquors containing phenol |
US4379050A (en) * | 1981-10-27 | 1983-04-05 | The United States Of America As Represented By The Secretary Of The Army | Granular fluid biofilter reversing |
US4511657A (en) * | 1982-05-25 | 1985-04-16 | Occidental Chemical Corporation | Treatment of obnoxious chemical wastes |
JPS6015397B2 (ja) * | 1983-05-20 | 1985-04-19 | 名古屋大学長 | ホルムアルデヒドを含有するフエノ−ル類含有廃水の処理方法 |
US4732680A (en) * | 1985-05-08 | 1988-03-22 | Betz Laboratories, Inc. | Biochemical conversion processes |
GB2175891A (en) * | 1985-05-21 | 1986-12-10 | Water Res Centre | Biological treatment of aqueous liquids |
US4664805A (en) * | 1985-07-23 | 1987-05-12 | Regents Of The University Of California | Analog enrichment decontamination process |
NL8600723A (nl) * | 1986-03-20 | 1987-10-16 | Pacques Bv | Werkwijze voor het zuiveren van afvalwater. |
FR2600636B1 (fr) * | 1986-06-30 | 1991-12-06 | Decades | Procede de filtration des effluents concentres en matieres organiques |
WO1990001465A1 (en) * | 1988-08-08 | 1990-02-22 | Alko Ltd. | A process for the microbiological purification of water and a microorganism for use in said process |
US5087353A (en) * | 1988-11-03 | 1992-02-11 | Ecological Engineering Associates | Solar aquatic apparatus for treating waste |
US5409834A (en) * | 1993-04-06 | 1995-04-25 | Birdwell; Robert S. | Method and apparatus for removing pollutants from a source of polluted air |
FI100521B (sv) * | 1993-06-01 | 1997-12-31 | Akvaterra Oy | Förfarande för rengöring av klorfenolhaftigt vatten och nedbrytning av klorfenol |
AU2002220285A1 (en) * | 2000-12-04 | 2002-06-18 | Mark D. Laing | Bioreactor for bioremediation of waste water |
US20030085174A1 (en) * | 2001-04-19 | 2003-05-08 | Zappi Mark E | On-site biological treatment of contaminated fluids |
DE202009008044U1 (de) * | 2009-06-09 | 2009-09-24 | Bräuchle, Tino | Vorrichtung zur Reinigung eines künstlichen Gewässers |
Family Cites Families (7)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
US1437401A (en) * | 1919-06-23 | 1922-12-05 | Koppers Co Inc | Purification of phenol-containing liquors |
US1437394A (en) * | 1920-04-30 | 1922-12-05 | Koppers Co Inc | Purification of phenol-contaminated liquors |
GB374125A (en) * | 1931-03-04 | 1932-06-06 | Lurgi Ges Fuer Waermetechnik | Process for purifying potable water |
JPS5113348B1 (sv) * | 1968-04-27 | 1976-04-27 | ||
US3871956A (en) * | 1970-06-03 | 1975-03-18 | Bioteknika International | Microbial degradation of petroleum |
US3700590A (en) * | 1970-08-31 | 1972-10-24 | Microphor Inc | Separation of organic solids from waste liquids |
FR2189326A1 (en) * | 1972-06-22 | 1974-01-25 | Microphor Inc | Organic solid digestion - using microbiological communities supported on bark fibre strips |
-
1977
- 1977-07-01 FI FI772069A patent/FI58904C/fi not_active IP Right Cessation
-
1978
- 1978-01-31 SE SE7801146A patent/SE427266B/sv not_active IP Right Cessation
- 1978-02-02 GB GB4283/78A patent/GB1561576A/en not_active Expired
- 1978-02-02 US US05/874,523 patent/US4169049A/en not_active Expired - Lifetime
- 1978-02-09 CA CA296,529A patent/CA1099829A/en not_active Expired
- 1978-02-22 DE DE2807529A patent/DE2807529C2/de not_active Expired
- 1978-02-22 NO NO780609A patent/NO780609L/no unknown
- 1978-02-24 FR FR7805409A patent/FR2395957A1/fr active Pending
- 1978-02-27 JP JP2195878A patent/JPS5413663A/ja active Granted
- 1978-03-17 CH CH291078A patent/CH642609A5/de not_active IP Right Cessation
- 1978-03-23 AT AT209378A patent/AT376191B/de not_active IP Right Cessation
- 1978-03-31 BR BR7802028A patent/BR7802028A/pt unknown
- 1978-04-18 IT IT7848952A patent/IT7848952A0/it unknown
Also Published As
Publication number | Publication date |
---|---|
CH642609A5 (de) | 1984-04-30 |
DE2807529A1 (de) | 1979-01-11 |
DE2807529C2 (de) | 1983-03-10 |
FI58904B (fi) | 1981-01-30 |
AT376191B (de) | 1984-10-25 |
CA1099829A (en) | 1981-04-21 |
NO780609L (no) | 1979-01-03 |
FI58904C (fi) | 1981-05-11 |
US4169049A (en) | 1979-09-25 |
ATA209378A (de) | 1984-03-15 |
FR2395957A1 (fr) | 1979-01-26 |
JPS5413663A (en) | 1979-02-01 |
GB1561576A (en) | 1980-02-27 |
JPS5711719B2 (sv) | 1982-03-05 |
IT7848952A0 (it) | 1978-04-18 |
SE7801146L (sv) | 1979-01-02 |
BR7802028A (pt) | 1979-04-17 |
Similar Documents
Publication | Publication Date | Title |
---|---|---|
SE427266B (sv) | Forfarande for rening av avloppsvatten som innehaller fonoliska foreningar | |
Lund et al. | The influence of disinfection processes on biofilm formation in water distribution systems | |
Huang et al. | Dissemination of antibiotic resistance genes (ARGs) by rainfall on a cyclic economic breeding livestock farm | |
JPS6356280A (ja) | 毒性廃棄物を分解する微生物 | |
ES2263683T3 (es) | Composicion microbiologica. | |
Kafilzadeh et al. | Isolation and identification of phenol degrading bacteria from Lake Parishan and their growth kinetic assay | |
Shah et al. | Enrichment and characterization of a microbial community from tannery effluent for degradation of pentachlorophenol | |
Vela et al. | The effect of temperature on phenol degradation in wastewater | |
Oragui et al. | Vibrio cholerae O1 (El Tor) removal in waste stabilization ponds in northeast Brazil | |
Mansour et al. | Treatment of olive mill wastewaters by Pseudomonas putida mt-2: toxicity assessment of untreated and treated effluent | |
CN101993838A (zh) | 具有氯苯胺降解能力的代尔夫特菌h1及其应用 | |
Frassinetti et al. | Bacterial attack of non-ionic aromatic surfactants: comparison of degradative capabilities of new isolates from nonylphenol polyethoxylate polluted wastewaters | |
Filimon et al. | Bacteriological studies on Timis and Bega rivers with a role in appreciating pollution | |
Chikh et al. | Characterization of the bacterial flora isolated from a pilot-scale lagoon processing swine manure | |
Rajamohan et al. | Kinetic studies of dye effluent degradation by Pseudomonas stutzeri | |
Adoki et al. | Bioluminescent hydrocarbonclastic bacteria of the Niger Delta | |
Orchard | Effect of irrigation with municipal water or sewage effluent on the biology of soil cores: III. Actinomycete flora | |
JP2007326016A (ja) | 生物学的廃水処理方法 | |
KR100331940B1 (ko) | 배양기 | |
SU1364608A1 (ru) | Способ получени микробного ценоза дл биологической очистки сточных вод углехимического производства | |
Lemar et al. | Influence of sewage treatment plant effluent on the presence of culturable pathogenic bacteria in the water body | |
Paraguison-Alili et al. | Molecular and Physicochemical Assessment of Organo-Minerals as Potential In-Situ Bioremediation in Irrigation Waters Contaminated with Microbial Pathogens | |
Chebet et al. | Decolourisation and toxicity reduction of azo dye Bismarck Brown by newly isolated Pseudomonas aeruginosa, JKAK strain | |
Litti et al. | Structure of the Microbial Community of the Biological Wastewater Treatment Plant of a Pig Farm and Storage Pond | |
Civilini et al. | Composting and selected microorganisms for bioremediation of contaminated materials |
Legal Events
Date | Code | Title | Description |
---|---|---|---|
NUG | Patent has lapsed |
Ref document number: 7801146-7 Effective date: 19910911 Format of ref document f/p: F |