FI67732B - Saett att aotervinna kemikalier fraon kloridhaltig groenlut - Google Patents
Saett att aotervinna kemikalier fraon kloridhaltig groenlut Download PDFInfo
- Publication number
- FI67732B FI67732B FI823587A FI823587A FI67732B FI 67732 B FI67732 B FI 67732B FI 823587 A FI823587 A FI 823587A FI 823587 A FI823587 A FI 823587A FI 67732 B FI67732 B FI 67732B
- Authority
- FI
- Finland
- Prior art keywords
- kmol
- solution
- hydrogen sulfide
- stage
- hydrogen
- Prior art date
Links
Classifications
-
- D—TEXTILES; PAPER
- D21—PAPER-MAKING; PRODUCTION OF CELLULOSE
- D21C—PRODUCTION OF CELLULOSE BY REMOVING NON-CELLULOSE SUBSTANCES FROM CELLULOSE-CONTAINING MATERIALS; REGENERATION OF PULPING LIQUORS; APPARATUS THEREFOR
- D21C11/00—Regeneration of pulp liquors or effluent waste waters
- D21C11/0064—Aspects concerning the production and the treatment of green and white liquors, e.g. causticizing green liquor
- D21C11/0071—Treatment of green or white liquors with gases, e.g. with carbon dioxide for carbonation; Expulsion of gaseous compounds, e.g. hydrogen sulfide, from these liquors by this treatment (stripping); Optional separation of solid compounds formed in the liquors by this treatment
-
- Y—GENERAL TAGGING OF NEW TECHNOLOGICAL DEVELOPMENTS; GENERAL TAGGING OF CROSS-SECTIONAL TECHNOLOGIES SPANNING OVER SEVERAL SECTIONS OF THE IPC; TECHNICAL SUBJECTS COVERED BY FORMER USPC CROSS-REFERENCE ART COLLECTIONS [XRACs] AND DIGESTS
- Y10—TECHNICAL SUBJECTS COVERED BY FORMER USPC
- Y10S—TECHNICAL SUBJECTS COVERED BY FORMER USPC CROSS-REFERENCE ART COLLECTIONS [XRACs] AND DIGESTS
- Y10S162/00—Paper making and fiber liberation
- Y10S162/08—Chlorine-containing liquid regeneration
Landscapes
- Treating Waste Gases (AREA)
- Gas Separation By Absorption (AREA)
- Paper (AREA)
- Organic Low-Molecular-Weight Compounds And Preparation Thereof (AREA)
- Inorganic Compounds Of Heavy Metals (AREA)
Description
67732
Tapa ottaa talteen kemikaaleja kloridipitoisesta viher-lipeästä Tämä keksintö kohdistuu tapaan ottaa talteen kemikaaleja kloridipitoisesta viherlipeästä. Erityisesti tämä keksintö kohdistuu tapaan ottaa talteen paperin valmistuksessa käytettyjä keitto- ja valkaisukemikaaleja. Esillä olevan keksinnön mukainen tapa on erityisen käyttökelpoinen sellutehtaissa, joissa käytetään valkaisukemikaalien suljettua kiertoa. Tällaisissa suljetuissa järjestelmissä kloridi pyrkii rikastumaan ja syövyttämään laitteistoja, ellei sitä jollain tavoin poisteta.
Tämän keksinnön tarkoituksena on näin ollen aikaansaada tapa kemikaalien ja erityisesti rikkivedyn, natriumkarbonaatin ja natriumkloridin ottamiseksi talteen kloridipitoisesta viherlipeästä, joka on saatu polttamalla mustali-peän ja valkaisusta saatujen kloridipitoisten liuosten seosta.
Natriumkloridin poistoa suljetuista sulfaattisellluloosa-prosesseista on selostettu mm. US-patenttijulkaisuissa 3 698 995, 3 746 612 ja 3 909 344. Näiden menetelmien tehokkuus on kuitenkin rajoitettu, ne vaativat paljon höyryä haihdutusta varten ja ovat investoinneiltaan kalliita.
US-patenttijulkaisussa 4 138 312 on selostettu menetelmä natriumkarbonaatin ottamissksi talteen soodakeiton kloridipitoisesta jätelipeästä, jolloin natriumkarbonaatti kiteytetään monohydraattina ja karbonoidaan sen jälkeen.
Esillä olevan keksinnön tarkoituksena on näin ollen aikaansaada entistä tehokkaampi tapa ottaa talteen kemikaaleja kloridipitoisesta viherlipeästä ja aivan erityisesti sellaisesta viherlipeästä, joka on saatu polttamalla sulfaatti-keitosta peräisin olevaa mustalipeää ja kloridipitoista 2 67732 valkaisuliuosta. Keksinnön mukaisella tavalla on kloridit mahdollista erottaa kiteisessä muodossa, natriumkloridina, josta voidaan helposti valmistaa uutta valkaisuliuosta. Lisäksi muut natriumkemikaalit saadaan talteen olennaisesti kloridivapaassa muodossa, niin että niistä kaustisoinnin jälkeen voidaan valmistaa valkolipeää. Keksinnön mukaisella tavalla saadaan lisäksi viherlipeän sisältämästä natrium-vetysulfidistä muodostuva rikkivety otetuksi talteen mahdollisimman tehokkaasti ja muunnetuksi valkolipeän valmistukseen soveltuviksi sulfidikemikaaleiksi.
Keksinnön pääasialliset tunnusmerkit ilmenevät oheisista patenttivaatimuksista.
Esillä olevan keksinnön mukaisessa tavassa saatetaan klori-dipitoinen viherlipeä, joka on muodostettu polttamalla esim. sulfaattikeiton mustalipeää ja valkaisuliuoksia, kosketukseen savukaasujen kanssa viherlipeän sisältämän sulfi-din esikarbonoimiseksi vetysulfidiksi ja soodaksi. Vety-sulfidi poistetaan esikarbonoidusta liuoksesta rikkivetynä esim·. FI-patenttijulkaisusta 54 946 tunnetulla tavalla saattamalla esikarbonoitu liuos reagoimaan bikarbonaatin kanssa natriumkarbonaatiksi ja rikkivedyksi, joka poistetaan kaasuna. Rikkivedyn erotuksesta peräisin olevaa kloridia ja soodaa sisältävää liuosta voidaan sen jälkeen haihdutus-kiteyttää soodan erottamiseksi kiteisessä muodossa, minkä jälkeen emäliuos voidaan kaustisoida sekä haihdutuskiteyt-tää natriumkloridisuolan erottamiseksi 1ipeäliuoksesta.
Esillä olevan keksinnön mukaisesti absorboidaan rikkivedyn erotuksesta peräisin oleva rikkivety edellä mainittuun li-peäliuokseen tai rikkivedyn erotuksesta peräisin olevan liuoksen haihdutuskiteytyksestä saadusta kiteisestä natrium-karbonaatista valmistettuun soodaliuokseen valkolipeän valmistukseen sopivan liuoksen aikaansaamiseksi. Absorboitumatta jäänyt pieni rikkivetymäärä palautetaan esillä olevan keksinnön mukaisesti esikarbonointiin, jossa vallitsee 3 67732 paljon korkeampi pH kuin absorptiolaitteessa, että rikki-vety absorboituu olennaisesti täydellisesti ja reagoi vi-herlipeässä olevan natriumkarbonaatin kanssa muodostaen natriumvetysulfidia ja natriumbikarbonaattia. Tällä tavoin voidaan rikkivetypäästöt minimoida ja parhaassa tapauksessa jopa eliminoida kokonaan.
Vaihtoehtoisesti voidaan sekä soodaliuosta että lipeäliuosta johtaa rikkivedyn absorptiovaiheeseen.
Esillä olevan keksinnön suositun suoritusmuodon mukaan suoritetaan haihdutuskiteytys joko kokonaan tai ainakin osittain ennen esikarbonoidun liuoksen johtamista rikkivedyn erotusvaiheeseen. Tällä tavoin saadaan suuri osa natriumkarbonaatista erotetuksi jo ennen rikkivedyn erotuslai-tetta, jolloin tämän laitteen läpi kulkevat liuos- ja kaasu-määrät olennaisesti vähenevät. Tämän ansiosta rikkivedyn erotuslaitteen ja siihen liittyvän karbonointi- ja savukaasujen pesulaitteen kokoa voidaan olennaisesti pienentää ja siten säästää kustannuksia. Tässä suoritusmuodossa kaikki esikarbonoinnista peräisin oleva liuos ja mahdollisesti osa rikkivedyn erotusvaiheesta tulevasta liuoksesta johdetaan soodan haihdutuskiteytyslaitteistoon, josta saatu emäliuos johdetaan rikkivedyn erotuslaitteistoon. Haihdutuskiteyte.ttä-vien liuosten lämmitys aikaansaadaan tehokkaasti saattamalla nämä liuokset epäsuoraan lämmönvaihtokosketukseen eri osaprosesseissa syntyvien kuumien kaasuvirtojen kanssa, joiden lämpötilaa tarvittaessa voidaan kohottaa kaasuja kompri-moimalla. Siten voidaan esimerkiksi haihdutuskiteytyksestä syntyneitä kaasuja komprimoida ja käyttää haihdutuskiteytet-tävän nesteen kuumentamiseen, minkä jälkeen lauhtumattomat kaasut lopuksi yhdistetään rikkivedyn absorptioon menevään rikkivetyvirtaan.
Keksintöä selostetaan alla lähemmin esimerkkien avulla ja viitaten oheisiin piirustuksiin, joissa kuviot 1, 2 ja 3 esittävät kolmea eri prosessikaaviota keksinnän mukaisen tavan soveltamiseksi.
4 67732
Esimerkki 1
Kuviossa 1 esitettyyn prosessiin johdetaan viherlipeää 1 3
40,4 m /h, joka sisältää Na2C03 62,7 kmoolia/h, Na2S
19,6 kmoolia/h, Na^O^ 3,9 kmoolia/h ja NaCl 10,4 kmoolia/h.
Liuoksen esikarbonoimiseksi reaktorissa 42 reaktion (1) 2Na2S + H20 + C02 - 2NaHS + Na2C03 mukaisesti kuluu hiilidioksidia 0,5 x 19,6 kmoolia/h - 9,8 kmoolia/h. Savukaasuja 15 tarvitaan esikarbonointiin 3290 m n/h, kun hiilidioksidin tulopitoisuus on 12,97 % ja hiilidioksidin absorptioaste 51,7 %.
Esikarbonoitu liuos 2 johdetaan reaktorista 42 haihdutuski-teytykseen 43, johon johdetaan n.yös osa rikkivedyn ensimmäisestä erotusvaiheesta saatavasta liuoksesta 16 määrältään 1,2 m^/h ja sisältäen Na2CC>3 2,3 kmoolia/h, NaHCO^ 0,9 kmoolia/h, NaHS 0,15 kmoolia/h, NaCl 1,6 kmoolia/h ja Na2SC>4 0,03 kmoolia/h.
Kiteytyshaihdutuksessa 43 haihdutetaan vettä 19 34,8 t/h, jolloin erottuu Na2CC>3 · H20-kiteitä 63,6 kmoolia/h ja Na2SO.-kiteitä 3,7 kmoolia/h kiteyttimessä 3. Emäliuos 4, 6,8 in /h, sisältäen Na2C03 6,3 kmoolia/h, NaHS 19,7 kmoolia/h, Na2SO^ 0,2 kmoolia/h ja NaCl 12 kmoolia/h, johdetaan ensimmäiseen rikkivedyn erotusvaiheeseen 31.
Rikkivedyn erottamiseksi reaktion NaHS + NaHC03 Na2CC>3 + H2S
mukaisesti tarvitaan bikarbonaattia, jota tuodaan 5 ensimmäiseen strippausvaiheeseen 31 26,6 kmoolia/h ja sen mukana karbonaattia 7,4 kmoolia/h.
Ensimmäisessä rikkivedyn erotusvaiheessa 31 erottuu tulevan liuoksen 4 sulfidistä rikkivetyä 17,4 kmoolia/h. Rikki-vedyn erotuksessa bikarbonaattia kuluu rikkivetypääreaktion lisäksi sivureaktioon 5 67732 2NaHC03 ^ Na2C03 + C02 + H20 vastaten ensimmäisessä strippausvaiheessa bikarbonaatti-määrää 1,8 kmoolia/h.
Ensimmäisestä rikkivedyn erotusvaiheesta 31 siirtyy toiseen rikkivedyn erotusvaiheeseen 32 9 m /h liuosta, jossa on Na2C03 17,6 kmoolia/h, NaHC03 3,8 kmoolia/h, NaHS 1,1 kmoolia/h, Na-jSO^ 0,2 kmoolia/h ja NaCl 12 kmoolia/h.
Muu osa sulfidipitoisesta liuoksesta 6, joka tulee ensim--mäisestä rikkivedyn erotusvaiheesta on 9 m-’/h sisältäen Na2C03 17,1 kmoolia/h, NaHCC>3 3,6 kmoolia/h, NaHS 1,1 kmoolia/h, Na2SC>4 0,2 kmoolia/h ja NaCl 12 kmoolia/h, ja siirtyy virtana 17 osittain, 7,8 m^/h kaustisointiin ja virtana 16 osittain, 1,2 m"5/h soodan kiteytykseen 43.
Toiseen rikkivedyn erotusvaiheeseen 32 johdetaan 23 bikarbo-naattia 3,4 kmoolia/h ja karbonaattia 0,9 kmoolia/h. Toisessa rikkivedyn erotusvaiheessa bikarbonaattia kuluu 3,2 kmoolia/h.
Toisessa rikkivedyn erotusvaiheessa 32 erottuva rikkivety siirtyy ensimmäiseen strippausvaiheeseen 31, mistä se poistuu ensimmäisessä strippausvaiheessa erottuvan H2S-kaasun 18 kanssa, yhteismäärältään H2S 18,4 kmoolia/h, josta vesihöyry lauhdutetaan lauhduttimessa 36 ja tätä kaasua voidaan käyttää eri tarkoituksiin, kuten esim. polttaa S02:ksi, johtaa Claus-laitokseen tai se voidaan absorboida natriumkarbonaattia, natriumhydroksidia ja/tai natriumsul-fidia sisältävään liuokseen. Tässä esimerkissä H2S-kaasu 18 absorboidaan 12 prosessissa tuotettuun NaOH-liuokseen 37, joka sisältää NaOH 30 kmoolia/h, Na2C03 2 kmoolia/h, Na2S 1 kmooli/h, Na2SO^ 0,2 kmoolia/h ja NaCl 1,4 kmoolia/h. H2S-absorption 12 poistokaasut 44 ohjataan esikarbonoin-tiin 42 tyhjöpumpulla 43, jolla säädetään rikkivedyn ero-tusvaiheiden 31, 32 ja H2~absorption 12 toimintapaine.
6 67732
Rikkivedyn erotukseen tarvittava bikarbonaacti 5, 23 valmistetaan savukaasujen hiilidioksidin avulla karbonointi-vaiheessa 38 reaktion
Na2C°3 + C02 + H20 —* 2NaHC03 mukaisesti.
Toisesta rikkivedyn erotusvaiheesta 32 poistuvasta liuoksesta johdetaan virta 26 karbonointiin (Na2C03 21,5 kmoo-lia/h ja NaHCO., 3,8 kmoolia/h) , missä sitä käsitellään J 3 savukaasuilla 39 58310 m n/h, joiden C02~pitoisuus on 12,97 %. Karbonoinnissa 38 absorptiotehokkuudella 3,8 % absorboituu hiilidioksidia 13,2 kmoolia/h vastaten bikarbo-naattia 2 x 13,2 kmoolia/h = 26,4 kmoolia/h, jolloin rikki-vedyn erotuksen, ensimmäiseen 31 ja toiseen erotusvaihee-seen 32, johdetaan yhteensä bikarbonaattia 30,1 kmoolia/h ja karbonaattia 8,3 kmoolia/h.
Osa toisen rikkivedyn erotusvaiheen 32 liuoksesta 33 (0,6 kmoolia Na2C03/h, NaHCO^ 0,2 kmoolia/h) käytetään savukaasujen pesuun 34 savukaasujen sisältämän S02:n (0,6 kmoolia/h) pesemiseksi. Poistuva pesuliuos 35 (Na2SC>3 0,6 kmoolia/h, NaHCO^ 0,2 kmoolia/h) voidaan käyttää erikseen kyseisiä aineita käyttävissä kohteissa tai palauttaa esim. sellutehtaan kemikaalikiertoon make-up-kemikaaliksi.
Rikkivedyn erotukseen tarvittava höyrymäärä, 5 t/h kehitetään esim. paisuttamalla savukaasujen pesuvaiheen 34 kier-toliuosta. Paisutukseen tulee pesuvaiheen kiertoliuosta 38, 46,8 m "Vh, jonka lämpötila on 64°C. Kiertoliuos paisutetaan rikkivedyn erotusosan paineeseen vastaten lämpötilaa 58°C. Paisutuksessa vapautuu höyryä 5 t/h, 58°C, rikkivedyn erotukseen ja pesuvaiheeseen 34 palautuu 39 463 nrVh lämpötilassa 58°C. Pesuvaiheen kiertoliuos jäähdyttää lämmetes-sään savukaasut kastepistelämpötilasta 67,1°C lämpötilaan 61,6°C.
7 67732
Rikkivedyn ensimmäisestä erotusvaiheesta 31 kaustisointiin menevä liuos 17 (7,8 m3/h), sisältää Na2CC>3 14,8 kmoolia/h, NaHCO-j 2,7 kmoolia/h, NaHS 1 kmooli/h, Na2SC>4 0,2 kmoolia/h ja NaCl 10,4 kmoolia/h, ja sitä käsitellään kalsiumhydrok-sidilla 7, muodostunut CaCO^-sakka 8 erotetaan ja poistuva liuos 9, jossa on NaOH 30 kmoolia/h, Na2C03 2 kmoolia/h,
Na2S 1 kmooli/h, Na2S04 0,2 kmoolia/h ja NaCl 10,4 kmoolia/h johdetaan haihdutuskiteytykseen 40, missä haihdutetaan vettä 41, 5,8 t/h, jolloin NaCl-kiteitä 10 erottuu 9 kmoolia/h. Emäliuosta 11, joka sisältää NaOH 30 kmoolia/h, Na^O^ 2 kmoolia/h, Na2S 1 kmooli/h, Na2S04 0,2 kmoolia/h ja NaCl 1,4 kmoolia/h, voidaan käyttää eri tarkoituksiin. Tässä esimerkissä se johdetaan H2S-absorptioon 12.
H2S-absorptioon 12 voidaan lisäksi ottaa kiteyttämällä erotettua soodaliuosta 30, jolloin H2S-absorptiosta 12 poistuvan liuoksen 29 sulfiditeettia voidaan säätää sopivaksi. Jos virran 30 mukana tuodaan Na2C03 64,3 kmoolia/h ja Na2SC>4 3,7 kmoolia/h, muodostuu esimerkiksi virran 29 arvoiksi: Na2S 13,5 kmoolia/h, NaHS 4,9 kmoolia/h, Na2C03 66.3 kmoolia/h, Na2SC>4 3,9 kmoolia/h ja NaCl 1,4 kmoolia/h. Tämä liuos 29 voidaan johtaa matalan kloridipitoisuuden omaavana virtana esim. takaisin sellutehtaan kemikaali-kiertoon sen kaustisointilaitokseen.
Esimerkki 2
Kuviossa 2 esitettyyn prosessiin johdetaan viherlipeää 1 40.4 m3/h, joka sisältää Na2C03 62,7 kmoolia/h, Na2S 19,6 kmoolia/h, Na2S04 3,9 kmoolia/h ja NaCl 10,4 kmoolia/h.
Liuos esikarbonoidaan reaktorissa 42 ja reaktiossa 2Na2S + H20 + C02 = 2NaHS + Na2CC>3 kuluu hiilidioksidia 0,5 x 19,6 kmoolia/h = 9,8 kmoolia/h. Savukaasuja 15 tarvitaan esikarbonointiin 3290 m n/h, kun hiilidioksidin tulopitoisuus on 12,97 % ja hiilidioksidin absorptioaste 51,7 %.
8 67732
Esikarbcnoitu liuos 2 johdetaan ensimmäiseen rikkivedyn erotusvaiheeseen 31.
Rikkivedyn erottamiseksi reaktion NaHS + NaHC03 Na2C03 + H2S
mukaisesti tarvitaan bikarbonaattia, jota tuodaan virrassa 5 ensimmäiseen strippausvalheeseen 31 26,6 kmoolia/'h ja sen mukana karbonaattia 7,4 kmoolia/h.
Ensimmäisessä rikkivedyn erotusvaiheessa 31 erottuu tulevan liuoksen 2 sulfidistä rikkivetyä 18,1 kmoolia/h. Rikkivedyn erotuksessa bikarbonaattia kuluu rikkivetypäareaktion lisäksi sivureaktioon 2NaHC03 Na2C03 + CC>2 + H20 vastaten ensimmäisessä strippausvaiheessa bikarbonaatti-määrää 1,9 kmoolia/h.
Ensimmäisestä rikkivedyn erotusvaiheesta 31 siirtyy liuosta toiseen rikkivedyn erotusvaiheeseen 32 10,8 m^/h, jossa on Na2CC>3 20,7 kmoolia/h, NaHCC>3 1,3 kmoolia/h, NaHS 0,3 kmoolia/h, Na2S0^ 1 kmooli/h ja NaCl 2,8 kmoolia/h.
Muu osa sulfidipitoisesta liuoksesta poistuu ensimmäisestä rikkivedyn erotusvaiheesta 21 virtana 6 (40,6 m^/h), jossa on Na2C03 78,5 kmoolia/h, NaHC03 5,2 kmoolia/h, NaHS 1 kmooli/h, Na2SO^ 3,7 kmoolia/h ja NaCl 10,4 kmoolia/h, ja siirtyy soodan kiteytyshaihdutukseen 43.
Osa bikarbonaatista muunnetaan karbonaatiksi johtamalla osa kaustisoidusta liuoksesta 52 määrältään 1,1 m /h ja sisältäen Na2C03 0,3 kmoolia/h, NaOH 4,2 kmoolia/h, Na2S 0,1 kmoolia/h, NaCl 1,5 kmoolia/h ja Na2S0^ 0,03 kmoolia/h, soodan kiteytyshaihdutukseen 43. Kiteytyshaihdutuksessa 43 haihdutetaan vettä 19 35 t/h, jolloin erottuu Na2C03 · H20-kiteitä 63,6 kmoolia/h ja Na2S04~kiteitä 3,7 kmoolia/h 3 67732 9 kiteyttimessä 3. Emäliuos 4 6,7 m /h, jossa on Na2CC>3 19,5 kmoolia/h, NaHS 1,1 kmoolia/h, NaHCO^ 0,9 kmoolia/h. Na2S0^ 0,2 kmoolia/h ja NaCl 11,9 kmoolia/h, johdetaan kaus-tisointiin 53.
Toiseen rikkivedyn erotusvaiheeseen 32 lisätään bikarbo-naattia 23 0,6 kmoolia/h ja karbonaattia 0,2 kmoolia/h. Toisessa rikkivedyn erotusvaiheessa 32 bikarbonaatt.ia kuluu 1 kmooli/h.
Toisessa rikkivedyn erotusvaiheessa 32 erottuva rikkivety kohoaa ensimmäiseen strippausvaiheeseen 31, mistä se poistuu ensimmäisessä strippausvaiheessa erottuvan F^S-kaasun 18 kanssa (yhteismäärältään H2S 18,4 kmoolia/h), josta vesihöyry lauhdutetaan 36 ja F^S-kaasua 54 voidaan käyttää eri tarkoituksiin, kuten esim. polttaa Sediksi, johtaa Claus-laitokseen tai se voidaan absorboida natriumkarbonaattia ja/tai natriumhydroksidia ja/tai natriumsulfidia sisältävään liuokseen. Tässä esimerkissä H2S-kaasu 54 absorboidaan 12 prosessissa tuotettuun NaOH-1luokseen 37, joka sisältää NaOH 30 kmoolia/h, Na2CC>3 2 kmoolia/h, Na2S 1 kmooli/h. Na2SC>4 0,2 kmoolia/h ja NaCl 1,4 kmoolia/h. H2S-absorption poistokaasut 44 ohjataan esikarbonointiin 42 tyhjöpumpulla 51, jolla säädetään rikkivedyn erotusvaihei-den 31, 32 ja H2S-absorption 12 toimintapaine.
Rikkivedyn erotukseen tarvittava bikarbonaatti valmistetaan savukaasujen hiilidioksidin avulla karbonointivaiheessa 38 reaktion
Na2C03 + C02 + H20 2NaHC03 mukaisesti.
Toisesta rikkivedyn erotusvaiheesta 32 poistuvasta liuoksesta johdetaan virta 26, jossa on Na2Co3 21,6 kmoolia/h ja NaHCo3 1,3 kmoolia/h, karbonointiin 38, missä sitä 10 67732 käsitellään savukaasulla 39 (26000 m^n/h) , jonka pitoisuus on 12,97 %. Karbonoinnissa 38 absorptiotehokkuu-della 8,75 % absorboituu hiilidioksidia 13,2 kmoolia/h vastaten bikarbonaattia 2 x 13,2 kmoolia/h = 26,4 kmoolia/h, jolloin rikkivedyn erotukseen, ensimmäiseen 31 ja toiseen erotusvaiheeseen 32, johdetaan yhteensä bikarbonaattia 27,6 kmoolia/h ja karbonaattia 7,7 kmoolia/h.
Osa toisen rikkivedyn erotusvaiheen 32 liuoksesta 33 (0,65 kmoolia Na2Co3/h, NaHCO^ 0,1 kmoolia/h) johdetaan savukaasujen pesuun 34 savukaasujen sisältämän S02:n (0,6 kmoolia/h) pesemiseksi. Poistuva pesuliuos 35 Na2S03 0,6 kmoolia/h, NaHCO^ 0,2 kmoolia/h) voidaan käyttää erikseen kyseisiä aineita käyttävissä kohteissa tai palauttaa esim. sellutehtaan kemikaalikiertoon make-up-kemikaaliksi.
Rikkivedyn erotukseen tarvittavana höyrynä käytetään kiteytyksestä 43 vapautunutta höyryä 19 35 t/h.
Kaustisointiin menevää liuosta 4 käsitellään kalsiumhydrok-sidilla 7, muodostunut CaCO^-sakka 8 erotetaan. Poistuva liuos 9 sisältää NaOH 30 kmoolia/h, Na2C03 2 kmoolia/h,
Na2S 1 kmooli/h, Na2S0^ 0,2 kmoolia/h ja NaCl 10,4 kmoolia/h ja se johdetaan haihdutuskiteytykseen 40, missä haihdutetaan vettä 41 (5,8 t/h), jolloin NaCl-kiteitä 10 erottuu 9 kmoolia/h. Emäliuosta 11, joka sisältää NaOH 30 kmoolia/h, Na2C03 2 kmoolia/h, Na2S 1 kmoolia/h, Na2SO^ 0,2 kmoolia/h ja NaCl 1,4 kmoolia/h, voidaan käyttää eri tarkoituksiin. Tässä esimerkissä se johdetaan H2S-absorptioon 12.
H2S-absorptioon 12 voidaan ottaa lisäksi kiteyttämällä erotettua soodaliuosta 30, jolloin H2S-absorptiosta poistuvan liuoksen 29 sulfiditeettia voidaan säätää sopivaksi. Jos virran 30 mukana tuodaan Na2C03 64,3 kmoolia/h ja Na2S04 3,7 kmoolia/h, muodostuu esimerkiksi virran 29 arvoiksi Na2S 13,5 kmoolia/h, NaHS 4,9 kmoolia/h, Na2CC>3 66,3 kmoolia/h, Na2S04 3,9 kmoolia/h ja NaCl 1,4 kmoolia/h, mikä 11 67732 liuos voidaan johtaa matalan kloridipitoisuuden omaavana virtana esim. takaisin sellutehtaan kemikaalikiertoon sen kaustisointilaitokseen.
Esimerkki 3
Kuviossa 3 esitetty prosessi on muuten sama kuin kuviossa 2 esitetty kytkentä, paitsi että ensimmäisen kiteytysvaiheen 43 poistohöyry 19 johdetaan rikkivedyn erotukseen 32 ja 31. Emäliuos 4 johdetaan toiseen soodan kiteytysvaiheeseen 60 ja vaiheissa tuottettu sooda 3 ja 61 käytetään sopiviin tarkoituksiin. Emäliuos johdetaan kaustisointiin 53.
Savukaasupesurin kiertoliuoksesta 38 siirretään ensin lämmönvaihtimen 70 avulla kiteytysvaiheen 43 tarvitsema lämpö. Sieltä jäähtynyt kiertoliuos 38 siirretään lämmönvaihtimeen 71, missä se luovuttaa kiteytysvaiheen 60 tarvitseman lämmön. Lämmönvaihtimellä 72 otetaan kiertoliuoksesta 38 vielä kloridin kiteytyksen 40 tarvitsema lämpö, minkä jälkeen jäähtynyt kiertoliuos 38 palautetaan savukaasupesuril-le, missä se jäähdyttää savukaasut laimeten samalla itse. Kiteytysvaiheiden paineet säädetään siten,että vaiheessa 43 on korkein ja vaiheessa 40 alin toimintapaine. Kaikki vaiheet toimivat alipaineessa.
Claims (7)
1. Tapa ottaa talteen kemikaaleja kloridipitoisesta viher-lipeästä (1) saattamalla se kosketukseen savukaasujen (15) kanssa viherlipeän sisältämän sulfidin esikarbonoimiseksi (42) vetysulfidiksi ja soodaksi, poistamalla (31, 32) vety-sulfidia esikarbonoidusta liuoksesta (2, 4) rikkivetynä (18) saattamalla esikarbonoitu liuos reagoimaan bikarbonaa-tin (5, 23) kanssa, haihdutuskiteyttämällä (43) kloridia ja soodaa sisältävää liuosta (2, 16) soodan (3) erottamiseksi kiteisessä muodossa, ja kaustisoimalla (7) sekä haihdutuskiteyttämällä (40) kloridipitoinen liuos (17) kloridisuolan (10) erottamiseksi lipeäliuoksesta (37), tunnettu siitä, että rikkivedyn erotuksesta (31) peräisin olevaa rikkivetyä (18) absorboidaan (12) kiteytetystä soodasta valmistettuun liuokseen (30) ja/tai alennetun kloridipitoi-suuden omaavaan lipeäliuokseen (37) valkolipeän valmistukseen sopivan liuoksen (29) aikaansaamiseksi kun taas absorboimatta jäänyt rikkivety (44) johdetaan esikarbonointi-vaiheeseen (42).
1 2 67732
2. Patenttivaatimuksen 1 mukainen tapa, tunnettu siitä, että esikarbonointivaiheesta (42) tulevaa liuosta (2) haihdutuskiteytetään (43) yhdessä rikkivedyn erotus-vaiheesta (31) tulevan liuoksen (6) osan (16) kanssa ja emäliuos (4) johdetaan rikkivedyn erotusvaiheeseen (31).
3. Patenttivaatimusten 1, 2 tai 3 mukainen tapa, tunnettu siitä, että haihdutuskiteytyksessä (43) syntyviä kaasuja (19) komprimoidaan (13) ja näin saatuja kuumia kaasuja käytetään haihdutuskiteytettävän liuoksen (2, 16) lämpötilan kohottamiseen.
4. Patenttivaatimuksen 3 mukainen tapa, tunnettu siitä, että haihdutuskiteytettävän liuoksen (2, 16) lämmityksestä peräisin olevat lauhtumattomat kaasut (44) yhdistetään rikkivedyn erotusvaiheesta (31) tuleviin rikkivety-kaasuihin (18). 13 67732
5. Jonkin edellisen patenttivaatimuksen mukainen tapa, tunnettu siitä, että rikkivedyn erotusvaineesta (31) saatuja rikkivetykaasuja (18) komprimoidaan ja käytetään haihdutuskiteytettävän liuoksen (2, 16) lämpötilan kohottamiseen, ennen näiden rikkivetykaasujen johtamista rikkivedyn absorptiovaiheeseen (12).
6. Jonkin edellisen patenttivaatimuksen mukainen tapa, tunnettu siitä, että rikkivedyn erotus suoritetaan kahdessa vaiheessa, jolloin ensimmäisestä vaiheesta (31) poistetaan rikkivetyä (18) ja liuosta (6), joka kaustisoi-daan joko kokonaan tai osittain ja toisesta vaiheesta (32) poistetaan soodaliuosta, josta ainakin osa (26) karbonoidaan (38) savukaasuilla (39) bikarbonaattiliuoksen (5, 23) aikaansaamiseksi, joka syötetään molempiin rikkivedyn erotusvaihei-siin (31, 32).
7. Patenttivaatimuksen 6 mukainen tapa, tunnettu siitä, että kloridia ja soodaa sisältävää liuosta (6) haih-dutuskiteytetään kahdessa vaiheessa (43, 60) ja haihdutus-kiteytettäviä liuoksia (6, 4) kuumennetaan epäsuorasti esikarbonointiin (42) käytettävien savukaasujen (15) pesussa kuumentuneella kiertoliuoksella (38). 14 6 7 7 3 2
Priority Applications (9)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
FI823587A FI67732C (fi) | 1982-10-20 | 1982-10-20 | Saett att aotervinna kemikalier fraon kloridhaltig groenlut |
US06/536,640 US4561934A (en) | 1982-10-20 | 1983-09-28 | Method of recovering chemicals from chloride-containing green liquor |
CA000439068A CA1213703A (en) | 1982-10-20 | 1983-10-14 | Method of recovering chemicals from chloride- containing green liquor |
CS837622A CS251768B2 (en) | 1982-10-20 | 1983-10-18 | Method of chemical compounds recovery from green liquor containing chlorides |
ZA837742A ZA837742B (en) | 1982-10-20 | 1983-10-18 | A method of recovering chemicals from chloride-containing green liquor |
SU833657404A SU1303040A3 (ru) | 1982-10-20 | 1983-10-19 | Способ извлечени химических веществ из содержащего хлориды зеленого щелока |
NO833815A NO833815L (no) | 1982-10-20 | 1983-10-19 | Fremgangsmaate ved utvinning av kjemikalier fra kloridholdig groennlut. |
SE8305751A SE462718B (sv) | 1982-10-20 | 1983-10-19 | Saett att aatervinna kemikalier fraan kloridhaltig groenlut |
JP58195375A JPS5994694A (ja) | 1982-10-20 | 1983-10-20 | 塩化物含有緑液から化学薬品を回収する方法 |
Applications Claiming Priority (2)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
FI823587 | 1982-10-20 | ||
FI823587A FI67732C (fi) | 1982-10-20 | 1982-10-20 | Saett att aotervinna kemikalier fraon kloridhaltig groenlut |
Publications (4)
Publication Number | Publication Date |
---|---|
FI823587A0 FI823587A0 (fi) | 1982-10-20 |
FI823587L FI823587L (fi) | 1984-04-21 |
FI67732B true FI67732B (fi) | 1985-01-31 |
FI67732C FI67732C (fi) | 1985-05-10 |
Family
ID=8516185
Family Applications (1)
Application Number | Title | Priority Date | Filing Date |
---|---|---|---|
FI823587A FI67732C (fi) | 1982-10-20 | 1982-10-20 | Saett att aotervinna kemikalier fraon kloridhaltig groenlut |
Country Status (9)
Country | Link |
---|---|
US (1) | US4561934A (fi) |
JP (1) | JPS5994694A (fi) |
CA (1) | CA1213703A (fi) |
CS (1) | CS251768B2 (fi) |
FI (1) | FI67732C (fi) |
NO (1) | NO833815L (fi) |
SE (1) | SE462718B (fi) |
SU (1) | SU1303040A3 (fi) |
ZA (1) | ZA837742B (fi) |
Families Citing this family (5)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
FI77064C (fi) * | 1985-04-29 | 1989-01-10 | Tampella Oy Ab | Foerfarande foer kokning och blekning av cellulosa. |
US5635024A (en) * | 1993-08-20 | 1997-06-03 | Bountiful Applied Research Corporation | Process for separating lignins and dissolved organic compounds from kraft spent liquor |
SE9400383L (sv) * | 1994-02-07 | 1995-08-08 | Kvaerner Pulping Tech | Sätt att rena en sulfidhaltig alkalisk lut från klorid |
WO2009021216A2 (en) * | 2007-08-08 | 2009-02-12 | Bountiful Applied Research Corp. | Lignin dewatering process |
AT514010B1 (de) * | 2013-02-26 | 2015-02-15 | Mondi Ag | Verfahren zur Kaustifizierung von Grünlauge |
Family Cites Families (12)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
DE1692877C3 (de) * | 1965-11-24 | 1975-10-02 | Oy Tampella Ab, Tampere (Finnland) | Verfahren und Vorrichtung zum Aufarbeiten von wässrigen Sulfidlösungen, insbesondere von bei der alkalischen Sulfatcellulose-Gewinnung anfallenden natriumsulfidhaltigen Grünlaugen |
DE1692878C3 (de) * | 1966-05-25 | 1974-04-04 | Oy Tampella Ab, Heinola (Finnland) | Verfahren/um Auskristallisieren von Alkali als Karbonat aus der bei der Zellstoffablaugen-Aufarbeitung anfallenden Schmelz lösung |
US3841962A (en) * | 1972-07-31 | 1974-10-15 | Mac Millan Bloedel Ltd | Hydrogen sulfide pretreatment of lignocellulosic materials in alkaline pulping processes |
JPS503801A (fi) * | 1973-05-21 | 1975-01-16 | ||
FI49737C (fi) * | 1973-11-28 | 1975-09-10 | Tampella Oy Ab | Menetelmä rikin erottamiseksi rikkivetynä jätelipeän poltosta saadusta selkeytetystä viherlipeästä. |
FI53728C (fi) * | 1974-03-12 | 1978-07-10 | Ahlstroem Oy | Foerfarande foer aotervinning av kemikalier ur avlutar fraon sulfatcellulosakok och avfallsvatten fraon blekning |
ZA762995B (en) * | 1976-05-19 | 1977-07-27 | Sappi Ltd | Improvements relating to recovery of chemicals |
JPS5310374A (en) * | 1976-07-15 | 1978-01-30 | Ebara Corp | Removing method for hydrogen sulfide and sulfur dioxide contained in exhaust gas |
US4184121A (en) * | 1976-08-30 | 1980-01-15 | Zenith Radio Corporation | Wide window tuning system |
SE434860B (sv) * | 1976-11-15 | 1984-08-20 | Mo Och Domsjoe Ab | Forfarande for utstotning av klorider ur kemikalieatervinningssystem vid natriumbaserade massaframstellningsprocesser |
FI54946C (fi) * | 1977-09-05 | 1979-04-10 | Tampella Oy Ab | Saett och anordning foer aotervinning av natriumkemikalier fraon groenlut samt roekgaser |
US4288286A (en) * | 1978-12-08 | 1981-09-08 | Hooker Chemicals & Plastics Corp. | Kraft mill recycle process |
-
1982
- 1982-10-20 FI FI823587A patent/FI67732C/fi not_active IP Right Cessation
-
1983
- 1983-09-28 US US06/536,640 patent/US4561934A/en not_active Expired - Lifetime
- 1983-10-14 CA CA000439068A patent/CA1213703A/en not_active Expired
- 1983-10-18 CS CS837622A patent/CS251768B2/cs unknown
- 1983-10-18 ZA ZA837742A patent/ZA837742B/xx unknown
- 1983-10-19 SU SU833657404A patent/SU1303040A3/ru active
- 1983-10-19 NO NO833815A patent/NO833815L/no unknown
- 1983-10-19 SE SE8305751A patent/SE462718B/sv not_active IP Right Cessation
- 1983-10-20 JP JP58195375A patent/JPS5994694A/ja active Granted
Also Published As
Publication number | Publication date |
---|---|
JPS5994694A (ja) | 1984-05-31 |
FI823587A0 (fi) | 1982-10-20 |
FI823587L (fi) | 1984-04-21 |
CA1213703A (en) | 1986-11-12 |
SE8305751L (sv) | 1984-04-21 |
SE462718B (sv) | 1990-08-20 |
SU1303040A3 (ru) | 1987-04-07 |
NO833815L (no) | 1984-04-24 |
SE8305751D0 (sv) | 1983-10-19 |
ZA837742B (en) | 1984-06-27 |
CS762283A2 (en) | 1986-12-18 |
FI67732C (fi) | 1985-05-10 |
US4561934A (en) | 1985-12-31 |
JPH0240792B2 (fi) | 1990-09-13 |
CS251768B2 (en) | 1987-08-13 |
Similar Documents
Publication | Publication Date | Title |
---|---|---|
EP0688374B1 (en) | A method of separating sulphur compounds | |
CN107660245B (zh) | 从具有高碳酸盐含量的溶解的灰分回收制浆化学物质的方法 | |
FI67732B (fi) | Saett att aotervinna kemikalier fraon kloridhaltig groenlut | |
US4093508A (en) | Process for recovering chemicals from the waste liquors of sulfate cellulose digestion and the waste waters of bleaching | |
FI77064C (fi) | Foerfarande foer kokning och blekning av cellulosa. | |
FI67244C (fi) | Foerfarande foer utstoetning av klorider | |
US5366716A (en) | Method for recovering sulphur dioxide from the chemical circulation of a sulphate pulp mill | |
CA1089162A (en) | Fluidized bed treatment of kraft black liquor with h.sub.2s absorption | |
FI71541B (fi) | Metod att tillvarataga alkalikemikalier ur en roekgas som innehaoller alkalimetallaongor | |
FI65454C (fi) | Saett att aotervinna natriumkemikalier fraon groenlut samt roekgaser | |
CA2202753A1 (en) | Selective recovery of chemicals from cellulose spent liquor by liquor gasifying | |
CA1059271A (en) | Removal of sodium chloride from pulp mill systems | |
CA1079492A (en) | Process for removing sulfur dioxide from a gas stream | |
FI89518B (fi) | Foerfarande foer aotervinning av svavel och alkali | |
CA2133694C (en) | Process for producing magnesium sulfite hexahydrate in a flue gas desulfurization system | |
US2730445A (en) | Integrated lignocellulose digestion and recovery process | |
FI61214B (fi) | Aotervinningsfoerfarande foer kokkemikalier | |
JPS62162606A (ja) | アルカリ硫黄化合物の熱分解処理方法 | |
FI104334B (fi) | Menetelmä kemikaalin talteenottamiseksi | |
FI20227041A1 (fi) | Menetelmä kemikaalien regeneroimiseksi sekä sähkön, lämmön ja hiilivedyn tuottamiseksi sellun ja kemiallismekaanisen massan valmistuksen jäteliemestä | |
SU1228792A3 (ru) | Способ регенерации тепла отход щих газов от сжигани отработанного щелока варки целлюлозы на натриевом основании | |
FI115471B (fi) | Jäteliemien käsittelymenetelmä | |
WO1995021291A1 (en) | Process for separating off chloride from sulphide-containing alkaline liquor |
Legal Events
Date | Code | Title | Description |
---|---|---|---|
PC | Transfer of assignment of patent |
Owner name: KVAERNER PULPING OY |
|
MA | Patent expired |
Owner name: KVAERNER PULPING OY |