SE413515B - Sett vid framstellning av kromhaltigt stal - Google Patents
Sett vid framstellning av kromhaltigt stalInfo
- Publication number
- SE413515B SE413515B SE7414895A SE7414895A SE413515B SE 413515 B SE413515 B SE 413515B SE 7414895 A SE7414895 A SE 7414895A SE 7414895 A SE7414895 A SE 7414895A SE 413515 B SE413515 B SE 413515B
- Authority
- SE
- Sweden
- Prior art keywords
- melt
- oxygen
- chromium
- slag
- inert gas
- Prior art date
Links
Classifications
-
- C—CHEMISTRY; METALLURGY
- C21—METALLURGY OF IRON
- C21C—PROCESSING OF PIG-IRON, e.g. REFINING, MANUFACTURE OF WROUGHT-IRON OR STEEL; TREATMENT IN MOLTEN STATE OF FERROUS ALLOYS
- C21C5/00—Manufacture of carbon-steel, e.g. plain mild steel, medium carbon steel or cast steel or stainless steel
- C21C5/56—Manufacture of steel by other methods
- C21C5/562—Manufacture of steel by other methods starting from scrap
-
- C—CHEMISTRY; METALLURGY
- C21—METALLURGY OF IRON
- C21C—PROCESSING OF PIG-IRON, e.g. REFINING, MANUFACTURE OF WROUGHT-IRON OR STEEL; TREATMENT IN MOLTEN STATE OF FERROUS ALLOYS
- C21C5/00—Manufacture of carbon-steel, e.g. plain mild steel, medium carbon steel or cast steel or stainless steel
- C21C5/005—Manufacture of stainless steel
-
- Y—GENERAL TAGGING OF NEW TECHNOLOGICAL DEVELOPMENTS; GENERAL TAGGING OF CROSS-SECTIONAL TECHNOLOGIES SPANNING OVER SEVERAL SECTIONS OF THE IPC; TECHNICAL SUBJECTS COVERED BY FORMER USPC CROSS-REFERENCE ART COLLECTIONS [XRACs] AND DIGESTS
- Y02—TECHNOLOGIES OR APPLICATIONS FOR MITIGATION OR ADAPTATION AGAINST CLIMATE CHANGE
- Y02P—CLIMATE CHANGE MITIGATION TECHNOLOGIES IN THE PRODUCTION OR PROCESSING OF GOODS
- Y02P10/00—Technologies related to metal processing
- Y02P10/10—Reduction of greenhouse gas [GHG] emissions
- Y02P10/143—Reduction of greenhouse gas [GHG] emissions of methane [CH4]
-
- Y—GENERAL TAGGING OF NEW TECHNOLOGICAL DEVELOPMENTS; GENERAL TAGGING OF CROSS-SECTIONAL TECHNOLOGIES SPANNING OVER SEVERAL SECTIONS OF THE IPC; TECHNICAL SUBJECTS COVERED BY FORMER USPC CROSS-REFERENCE ART COLLECTIONS [XRACs] AND DIGESTS
- Y02—TECHNOLOGIES OR APPLICATIONS FOR MITIGATION OR ADAPTATION AGAINST CLIMATE CHANGE
- Y02P—CLIMATE CHANGE MITIGATION TECHNOLOGIES IN THE PRODUCTION OR PROCESSING OF GOODS
- Y02P10/00—Technologies related to metal processing
- Y02P10/20—Recycling
Landscapes
- Engineering & Computer Science (AREA)
- Chemical & Material Sciences (AREA)
- Manufacturing & Machinery (AREA)
- Materials Engineering (AREA)
- Metallurgy (AREA)
- Organic Chemistry (AREA)
- Treatment Of Steel In Its Molten State (AREA)
- Carbon Steel Or Casting Steel Manufacturing (AREA)
Description
7414895-a
vänt sig av mindre dyrbar högkolhaltig ferrokrom. Kolet oxideras
selektivt från smältan utan oxidation av krom genom att upprätthålla en
abnormt hög temperatur vid vilken jämviktsförhållandena är sådana att
de gynnar kolets oxidation. På grund av de höga temperaturer, som är
nödvändiga för denna process är den eldfasta infodringens livslängd i
kärlet väsentligt avkortad.
En annan ny process är AOD (argon-oxygen-avkolning) processen,
som även medger användning av den billigare högkolhaltiga ferrokromen.
Vid denna process smältes först utvalt skrot och högkolhaltig ferro-
krom i en elektrisk ugn och överföres därefter till ett AOD-kärl där
syre och argon i förening blåses genom metallen via formor i kärlets
sidor. Argonet i färskningsgasen tjänar till att reducera syrets
partialtryck och syrets aktivitet och därmed förskjuta jämvikten för
kol-krom för att gynna kolets oxidation. Allteftersom lägre kolhalter
uppnås, ökas argonkoncentrationen, vilket i sin tur medför en ytterli-
gare jämviktsförskjutning och ytterligare oxidation av kolet. Fastän
denna process har funnit vida användning och verkligen erbjuder avse-
värda fördelar över vanliga elektriska ljusbågsugnsförfaranden är den
fortfarande ej så ekonomisk som man skulle hoppas på grund av att ett
flertal kärl erfordras, på grund av att stora volymer av ganska dyr-
bar argon erfordras och inblåsningen under ytan av syre ofördelaktigt
påverkar eldfasta infodringens livslängd i AOD-kärlet.
Föreliggande uppfinning avser en snabb och billig metod för att
framställa kromhaltigt stål med användning av ett enda kärl med använd-
ning av ett syrgasbottenblåsande ståltillverkningskärl.
Uppfinningen avser även ett sätt att framställa kromhaltigt
stål ur en tackjärnscharge eller någon annan metall, som innehåller
avsevärda mängder kol, fosfor och andra vanliga föroreningar.
Enligt uppfinningens sätt använder man sig vid framställning av
kromhaltiga stål av högkolhaltig ferrokrom.
Sättet enligt uppfinningen för framställning av kromhaltiga
stål innebär ej exceptionellt höga temperaturer.
Uppfinningen avser således ett sätt för framställning av krom-
haltigt stål där åtgärderna vid tillverkning av detsamma omfattarfi
bildning av en utgångscharge-för tillverkning av stål genom att i ett
eldfast infodrat ståltillverkningskärl chargera en sharge omfattande
smält järn innehållande vanliga föroreningar inbegripande kol, kisel
och fosfor och fast stålskrot i mängder av upp till 30-35 viktprocent
av totalt chargerad metall, tillsättning av et första basisk slaggbildan-
. -._...w-_.--_-.-._...-- . i. ...___ 741 h895_ 8
de flussmedel till chargen och underkasta chargen ett första blås-
ningssteg där syre blåses under en tid, som är tillräcklig för att
smälta det fasta stålskrotet och reducera fosforhalten i chargen till
under omkring 0,03% genom att oxidera fosforn och att oxidera en vä-
sentlig del av de andra föroreningarna, och ge en första basisk flytan-
de slagg med ett V-förhållande i flytande fas av från omkring 1,5 till
omkring 8,0, avlägsnande av i huvudsak all första flytande slagg från
chargen, tillsättning av tillräckligt kromhaltigt material till den
avslaggade chargen för att ge approximativt den slutliga önskade krom-
halten, underkasta chargen ett andra blåsningssteg där syre insprutas
genom kärlet och in i chargen under dess yta och i huvudsak vid ytan
på kärlets eldfasta infodring under det att samtidigt en skyddande
mantel omkring det injicerade syret injiceras innehållande ett kolväte,
varigenom det kromhaltiga materialet smältes, tillsättning av ett
andra basiskt slaggbildande flussmedel till kromhaltiga chargen för
att bilda en andra basisk flytande slagg under det att det andra blås-
ningssteget fortsättes till dess att kolhalten i chargen sänkas till
slutlig önskad nivå, blåsning av en inert gas genom chargen för att
avlägsna upplösta reaktions- och processgaser från chargen under det
att tillräckligt ferrokisel tillsättes chargen för att reducera oxide-
rad krom ur slaggen och därefter tappa chargen.
Ståltillverkningsprocesser där man använder sig av bottenin-
-blåst syre, som är en relativt ny process för tillverkning av vanligt
stål, begynner att ägnas avsevärd uppmärksamhet. Liksom den vanligare
basiska syrgasstålprocessen där man påblåser syret uppifrån utgör
den nya bottenblåsande syrgasstálprooessen en grundläggande process
som utnyttjar en kombination av blásning med syre och en kalkhaltig
basisk slagg för att avlägsna föroreningar ur det smälta tackjärnet.
Till skillnad från den vanliga syrgasstålprocessen med blåsning upp-
ifrån blåser man vid den nya bottenblåsande syrgasstålprocessen syre
genom formor, som sträcker sig genom kärlets eldfasta infodring under
den smälta metallens yta. Varje forma är i huvudsak jäms med kärlets
inre eldfasta infodringsyta och uppvisar en dubbelrörskonstruktion,
där syre blåses genom ett centralt rör, som omgives av ett större
koncentriskt rör för samtidig insprutning av ett skyddande mantel-
fluidum, såsom naturgas, propan eller andra gasformiga eller flytande
kolväten, eller åtminstone ett fluidum, som innehåller sådana kolväten.
Kolvätemantelfluidumet verkar som ett högeffektivt kylmedel, som
endotermiskt dissocierar för att förhindra den snabba ökning i tem-
peratur, som annars skulle erhållas från oxidationsreaktionerna och
4
D 7414a9š¥à M
förhindra den snabba erosionen av formorna och intilliggande eldfast
material.
Det kärl, som användes vid den ovan beskrivna bottenblåsande
syrgasprocessen är idealt lämpat för utövning av föreliggande uppfin-
ning vid framställning av kromhaltiga stål. Således ger sättet enligt
uppfinningenden ytterligare fördelen av att de stålverk som redan har
möjligheter att framställa stål medelst syrgasbottenblåsning möjlighet
att framställa kromhaltiga stål utan att behöva modifiera föreliggande
anordningar. Kärlet kan i verkligheten användas omväxlande för att
framställa vanligt stål eller'kromstål efter önskan.
Vid utövning av föreliggande uppfinning kan det kromhaltiga
stålet framställas från ett antal olika utgångsmaterial, såsom varmt
tackjärn, försmält skrot etc. Vid vår föredragna utövning utgår vi
emellertid från skrot och varmt tackjärn med användning av ett för-
farande identiskt med det som användes vid tillverkning av konventionel-
la lågkolhaltiga stål. Vid denna föredragna utövning chargeras ett
bottenblâsande syrgasraffinerande kärl först med en lämplig mängd
stål i skrotform och sedan med varmt tackjärn, som innehåller de van-
liga föroreningarna. Stâlskrotet bör idealt utgöra omkring 20% av den
totala chargen ehuru så mycket som 30-35% skrot kan användas. Ehuru
stålskrotet ej bör innehålla nämnvärda mängder krom, kan legeringar
innehållande koppar, molybden och nickel användas i den utsträckning
som sådana legeringstillsatser är önskade i det stål som skall fram-
ställas. Det varma tackjärnets sammansättning ligger vanligen i stor-
leksordningen U-5% kol, 0,5-1,02 mangan, 0,5-2% kisel, 0,03-0,10%
fosfor och 0,05% svavel. Det varma järnet chargeras företrädesvis vid
en temperatur av 1 26o°c - 1 371°c och idealiskt vid 1 316°c.
Då kärlet chargeras med en lämplig charge blåses en första
gång med syre, företrädesvis med ett slaggbildande medel såsom kalk
iblandat syret och medbringat därav och ett mantelfluidum enligt van-
liga metoder vid bottenblåsning med syre för att smälta skrotet och
sänka fosforhalten ned under 0,030! och under förhållanden som ger en
flytande basisk slagg. Enligt vanliga metoder vid bottenblåsning med
syre, användes ca 0,45 kg pulvriserad kalk på varje 0,28 m3 syre. Det
föredragna förhållandet beträffande andra flussmedel kan lätt bestämmas
för någon särskild charge. Mängden syre kommer naturligtvis att bero
på chargens storlek och metallen? sammansättning och ligger vanligen
inom området ¥},7 m3 till 62,N m per ton (1 000 kg) metall. Som ett
minimum bör mantelfluidumet tillföras med ett tryck tillräckligt för att
741489548 ii
motväga den statiska järnpelaren, för att därigenom hindra den varma
metallen från att komma in i forman. Den föredragna tillförselhastig-
heten på mantelfluidumet kommer emellertid att bero på det mantel-
fluidum som användes och inställes för att optimera livslängden på
forman och den eldfasta infodringen. Som ett exempel kan nämnas att
då naturgas användes som mantelfluidum bör dess tillförselhastighet
ligga inom området 5-15 volymprocent av syretillförseln och företrä-
desvis omkring 8 volymprocent av syrgasflödeshastigheten. Fastän
naturgas är det mest vanliga mantelfluidumet, som användes vid kon-
ventionella metoder vid bottenblåsning med syre i Amerikans Förenta
Stater, kan andra kolvätefluidum användas antingen i gas eller flytande
form. På den första bläsningen vid sättet enligt uppfinningen kan
inerta gaser såsom argon även användas som mantelfluidum. Ehuru iner-
ta mantelgaser kommer att avskärma det inblåsta syret momentant för
att skydda formerna och bottens eldfasta material från snabb erosion
kyler inerta gaser ej så bra som kolvätefluíderna flmfian sådana gaser
ej dissociera endotermiskt. Därmed föredrages kolvätefluider som man-
telfluidum.
Det är väsentligt att den första blâsningen är tillräcklig för
att uppnå önskad slutlig fosforhalt, vanligen under 0,030% och man
bör därvid framställa en slagg med ett "V-förhållande" av 1,5 till
8,0, företrädesvis 2,5 till ü,5. Detta kräver vanligen en 15 minuters
blåsning. “V-förhållandet" är ett mätt på slaggens basisitet och ut-
trycker mängdförhållandet mellan kalk (Ca0) och mängden kiselsyra
(Si02). Blâsningen kommer även att sänka chargens kolhalt till om--
kring 0,05% eller mindre och kommer att förorsaka en höjning av badets
temperatur till omkring 1 566°C till 1 70ü°C. Fastän de flesta kom-
mersiella metoderna när det gäller bottenblåsning med syre använder
sig av ett system där slaggbildande medel medbringas syrgasströmmen
är det givetvis möjligt om så föredrages att tillsätta de slaggbil-
dande medlen satsvis i erforderlig mängd till chargen.
Man bör lägga märke till att ovan diskuterade första blåsning
är väsentligen densamma som användes vid tillverkning av vanligt stål
vid vanlig bottenbläsning med syre och således är ytterligare detalje-
rad diskussion av denna blåsning ej nödvändig. Den enda skillnaden
mellan det första blâsningssteget och vanliga metoder vid bottenblås-
ning med syre vid ståltillverkning är att den första blâsningen i
detta förfarande kan vara något kortare eftersom det primära ändamålet
därmed är att avlägsna fosfor från metallen till slutlig önskad nivå.
.l
_v4í¿a9s-s
Även om avlägsnandet av andra föroreningar, särskilt kol, givetvis är
väsentlig under den första blåsningen är den nivå till vilken kol-
halten sänkes ej av särskild betydelse, eftersom efterföljande bläs-
ningar slutligen kommer att oxidera kol och andra föroreningar till
slutliga önskade nivåer.
Efter den första blåsningen beskriven ovan, måste slaggen
avlägsnas från systemet. Vilken som helst av ett antal kända förfa-
randen kan användas. Hela chargen kan t.ex. tappas från kärlet i en
skänk och därefter tappas i en annan skänk för att väsentligen skilja
slaggen från metallen. Som alternativa metoder kan kärlet tippas för
att dekantera slaggen från detsamma eller att blåsaut slaggen med en
häftig påblâsning med blandade gaser eller genom användning av manuella
eller mekaniska rakor. Denna första slagg kommer att innehålla en
stor prooentuell andel av föroreningarna inbegripande väsentligen all
fosfor och avlägsnas därför helt för att avlägsna sådana föroreningar,
särskilt fosforn ur systemet. Underlåtenhet att avlägsna denna slagg
kommer att förorsaka väsentlig återreducering av fosforn till metallen
under efterföljande behandling. Dessutom kommer denna slagg att inne-
hålla avsevärda mängder av eventuellt krom, som kan ha funnits i
den ursprungliga chargen. Såsom redan noterats ovan bör därför skrot
innehållande fiäsentliga mängder krom ej tillsättas före den första
blåsningen med risk för att den förloras i den ur systemet borttagna
första slaggen.
Efter den första blåsningen och avslaggningen har den kvar-
varande metallen delvis raffinerats till stål och innehåller vanligen
mindre än 0,30% kol, mindre än 1% mangan, mindre än 0,025% vardera av
fosfor och svavel och mindre än 1% kisel.
Efter den första blåsningen och efter det att slaggen avlägs-
nats från den delvis raffinerade metallen föredrager man att tillsätta
tillräckligt med ferrokisel för desoxidation av metallen, i storleks-
ordningen av omkring 2,5 kg kisel per ton metall. Samtidigt eller
därefter tillsättes kromhaltigt material i en mängd tillräcklig för att
tillföra önskad slutlig kromhalt eller en mängd något under densamma.
Fastän krom kan tillföras uteslutande medelst ferrokrom eller ute-
slutande med kromhaltigt skrot föredrar man av ekonomiska skäl att
tillsätta såväl ferrokrom som kromhaltigt skrot, det senare i mängder
som företrädesvis ej överstiger ca 350 kg per ton metall. Om endast
kromhaltigt skrot användes är det vanligen nödvändigt att tillsätta
en mängd exotermiskt oxiderbart material, såsom kol eller kisel,
i minsaso-ß
företrädesvis kisel i form av ferrokisel, för att smälta skrotet
utan att för mycket kyla den smälta metallchargen. Särskilt föredrar
man givetvis att de kromhaltiga materialen smältes i den smälta
chargen utan någon betydande kylning av chargen. För detta ändamål
tillsättes det exotermiskt oxiderbara materialet, såsom ferrokisel,
till kärlet tillsammans med det kromhaltiga skrotet. Efter efterföl-
jande_blåsning med syre oxideras kislet i ferrokislet och lämnar den
nödvändiga värmen för att smälta det kromhaltiga skrotet under det att
man i huvudsak bibehåller den smälta metallens temperatur vid en
konstant nivå. Å andra sidan om en låg kvalitet av ferrokrom såsom
högkolhaltig ferrokrom användes enbart som källa för kromtillförsel
eller användes i avsevärda mängder i kombination med kromhaltigt
skrot, kommer sådan ferrokrom av lägre kvalitet vanligen att innehålla
tillräckligt med kol och kisel för att lämna den nödvändiga värmen
för att ej endast smälta ferrokromen, utan även avsevärda mängder
kromhaltigt skrot. Det är därför uppenbart att mängden sådant exoter-
miskt oxiderbart material som skall tillsättas om sådant användes över
huvud taget, kan variera inom vida gränser beroende på mängden stål-
skrot som tillsatta, mängden kisel och kol i den tillsatta ferrokromen
och mängden kisel och kol som återstår i den delvis raffinerade
metallen efter den första blåsningen. Som en representativ mängd kan
man ange omkring 5 kg kisel per ton metall vid en charge bestående av
% skrot som tillräcklig tillsats i frånvaro av någon som helst ferro-
krom.
Fastän vi funnit att en 20%-ig skrotcharge är idealisk bör det
vara uppenbart att större mängder kan användas eftersom proportionellt
större mängder av det exotermiskt oxiderbara materialet kommer att
vara nödvändigt för att upprätthålla en i huvudsak konstant badtempe-
ratur. Emellertid kräver stora mängder skrot stora mängder exotermiskt
oxiderbart material och därmed kommer stora mängder slagg att alstras
med proportionellt sett lägre kromutbyte. För att hålla slaggvolymen
inom rimliga gränser bör det kromhaltiga skrot som tillsättes även
hållas inom rimliga gränser, t.ex. ungefär omkring 20-30%.
Om den första slaggen avlägsnas från metallen utan att av-
tappa metallen, tillsättes ferrokislet, ferrokromen och det kromhaltiga
skrotet direkt i metallen i kärlet försett med bottenblåsning. Om
emellertid en omtappning i skänk användes för att separera slaggen
från metallen föredrager man att tillsätta det desoxiderande ferro-
kislet i skänken före tappning. Detta tjänar ej endast till att
""7414a95-s
desoxidera metallen då den tappas, men ger ytterligare värme i skänkens
botten för att få bottenskållan så liten som möjligt. Därefter till-
sättes i det tomma kärlet, innan metallen äterföres därtill den
kromhaltiga chargen och eventuellt ferrokisel för att smälta det krom-
haltiga skrotet.
Då en tillräcklig mängd ferrokisel och kromhaltiga tillsatser
finnes i metallen blâses chargen igen som förut. Det primära ändamålet
under denna andra blâsning är att smälta in ferrokromen och det krom-
haltiga skrotet. Återigen blâses chargen med syre och ett skyddande
mantelfluidum såsom beskrivits för den första blâsningen till dess att
det insatta fasta materialet smälter. Blåsningen fortsättes därefter
i ändamål att oxidera föroreningar från metallen till dess att badets
kolhaltnivå sänkts till under omkring 1%. Denna blåsning kräver van-
ligen omkring 15 minuter. Under denna andra blåsning kommer den
exoterma kiseloxidationen att lämna tillräcklig värme för att begynna
smältning av ferrokromen och att smälta i huvudsak allt skrotet. När
ferrokromens smältning en gång börjat, tillföres den nödvändiga värmen
för dess fullbordan från kolets oxidation i ferrokromen själv. Dess-
utom finnes en viss mängd kisel i ferrokromen för att lämna ytterliga-
re värme genom oxidation, representativt omkring l-2% och oxidationen
av krom kommer att lämna ytterligare värme.
Ovan relaterade smältteknik för krom är önskvärd för att lämna
tillräckligt med värme för att smälta ferrokromen och skrotet utan att
låta metalltemperaturen bli alltför hög och sålunda skada den eld-
fasta infodringen i kärlet. Det är därför att föredra att hålla mäng-
den använd ferrokisel vid ett minimum för att ge en metalltemperatur
efter blåsningen av l 53800 - l 649°C och idealt omkring l 62100.
Med hänsyn till det faktum att en hög kolhalt i ferrokromen
önskas för att lämna värme för ytterligare smältning av ferrokromen
och därmed sänka mängden erforderlig ferrokisel, föredrager man i
verkligheten en ferrokrom med hög kolhalt jämfört med de mera dyrbara
kvaliteterna med låg kolhalt. Användning av ferrokrom med hög kolhalt
(ferrokromkarbure) kommer emellertid att medföra att kolhalten i
metallen ökar, i allmänhet till ett värde mellan 1 och 2% kol. Såsom
diskuterats ovan kommer nmellertid blåsningen att slutligen sänka
kolhalten till under 1%.
Den under den andra blásningen bildade slaggen med hög kisel-
halt skulle ej normalt vara basisk. Därför fortsätter man vid andra
blåsningen företrädesvis att använda kalk eller andra flussbildande
medel i själva syrgasen för att göra slaggen mera basisk och sålunda
skydda den eldfasta infodringen i kärlet. Om man så föredrager kan
flussmedlet eller slaggbildaren tillsättas i styckeform före eller
under den andra blåsningen. Trots kalkhalten är slaggen vanligen ej
tillräckligt basisk för att under den andra blåsningen avlägsna fosfor
ur smältan. Eventuell fosfor som föres över från den första slaggen
kommer att reduceras tillbaka in i metallen allteftersom processen
fortskrider. Det år på grund av denna återreduktion av fosfor som den
första slaggen, som innehåller det mesta av fosforn måste avlägsnas
ur systemet.
Under den andra blåsningen då temperaturer på l 593°C -
l 6Ü9°C kan uppnås är valet av skyddande mantelfluidum mera begränsat.
För att hålla formornas erosion vid så lågt värde som möjligt vid
dessa höga temperaturer är den endotermiska kylande verkan från ett
kolvätefluidum, såsom naturgas, högst väsentlig. Under den andra blås-
ningen åtminstone där temperaturerna överskrider ca 1 593°C måste där-
för det skyddande mantelfluidumet vara eller måste åtminstone inne-
hålla ett kolvätefluidum såsom naturgas. Fastän vi har använt andra
gaser, t.ex. inerta gaser enbart som mantelfluidum under den första
blåsningen, kyla sådana gaser ej tillräckligt forman och intilliggande
eldfast material vid metalltemperaturer högre än 1 595°C för att för-
hindra överdriven erosion under den andra blåsningen.
Efter det att ferrokromen och andra legeringsbeståndsdelar
har ínsmälts är det nödvändigt att ytterligare raffinera stålet,
sänka kolhalten till dess slutliga önskade nivå under det att man bi-
behåller fosforhalten vid mindre än 0,025%. För detta ändamål fort-
sättes den andra blåsningen ända till dess att den slutliga kolhalt-
nivån som önskas uppnås.
W Under den andra blåsningens raffineringsperiod kommer krom att
börja oxideras med en ökande hastighet allteftersom kolhalten i metal-
len sjunker under omkring l,0%. Därför då den slutliga önskade kol-
halten uppnås, kommer en avsevärd mängd krom att ha oxiderats och
uppsamlats i slaggen. Omfånget av en sådan oxidation av krom kommer
givetvis att bero på den ursprungliga mängd krom som insatta och den
utsträckning i vilken kolhalten har avlägsnats från metallen. lu
större mängd krom som satts in och ju lägre den slutliga kolhalten är,
ju större är omfånget av kromens oxidation.
Då kolhalten i smältan sänkts till sin önskade nivå blåses
badet med en stor mängd inert gas, såsom argon i blandning med syre,
för att åstadkomma en inert gasspolníng för att avlägsna gasförore-
_J
H 'i lillmihàiéši-à
_1414àšš+ši i
ningar såsom väte. Företrädesvis sänkes syrets blâshastighet väsent-
ligt och argon tillsättes för att åstadkomma ent förhållande mellan
argon och syre av omkring 9:1. På samma gång sänkes blåsningshastig-
heten för kolvätegas så att man erhåller ett förhållande av omkring
50% av syrehastigheten. Fastän en ren inert gasspolning skulle kunna
åstadkommas, såsom göres vid en del tidigare kända förfarande, har
det visat sig att om man bibehåller en liten syretillförsel genom den
centrala formkanalen detta är väsentligt för att säkerställa att
forman ej blir överkyld till den punkt då den blir igensatt med stelnad
metall. Å andra sidan är det även väsentligt att fortsätta blåsning
av en viss mängd kolvätegas genom den koncentråska formkanalen för att
säkerställa tillräcklig kylning av forman och intilliggande eldfast
material för att förhindra alltför stor erosion av detta. Fastän den
inerta gasen kommer att tjäna som ett kylmedel, kyler den ej till-
räckligt för att förhindra överdriven erosion, särskilt då en liten
mängd syre även blåses.
Det är ej särskilt betydelsefullt vilken formkanal som användes
för att tillföra den inerta gasen, eftersom den kan blåsas genom någon
av de centrala formkanalerna med syret, den koncentriska formkanalen
med mantelgasen eller båda. Detta övervägande beror mest på de relativa
areorna i de två formöppningarna och den inerta gas som blåses för
att upprätthålla förhållandet l8:2:l med syre och kolvätegas vid
relativt konstanta tryck företrädesvis uppgående till 2,1 - 2,8 kg/cme.
Under denna slutblåsning, där en inert gas blåses tillsättes
en reduktionsblandning innehållande ferrokisel i en mängd tillräcklig
för att reducera den oxiderade kromen ur slaggen. Den aktuella mängden
tillsatt ferrokisel måste beräknas för att ge en stökiometrisk mängd
kisel för utreduoering av krom, där en representativ mängd uppgår till
från 25-75 kg kisel per ton metall. Kalk eller andra flussmedel kan
även nödvändigtvis inbegripas i reduktionsblandningen för att reglera
temperatur och/eller reglera slaggens basisitet för att befordra att
svavel kvarhälles i slaggen och skydda den basíska infodringen. Efter
det krom reducerats ur slaggen, tages ett prov på metallen och den
slutliga sammansättningen justeras med låg-kolhaltiga ferrolegeringar.
Metallen tappas sedan vid en temperatur företrädesvis högre än
1 538°C. Total chargetid, chargering till tappning kan vara mindre än
180 minuter.
Vid tillverkning av legeringar innehållande nickel, koppar
eller molybden kan dessa beståndsdelar tillsättas vid något lämpligt
.J
ll
tillfälle eftersom ovan beskrivna blåsning av metallen ej kommer att
oxidera dessa element.
Vid den ovan beskrivna processen är det tydligt att avsevärda
mängder krom kommer att oxideras under den andra blåsningens raffine-
ringsperiod, särskilt då högre kromkvaliteter framställes och/eller
då relativt låga kolhalter eftersträvas. Fastän det mesta av denna
krom kan återföras till metallen med reduktíonsblandningen, är det
uppenbart att överdriven kromoxidation erfordrar tillsats av stora
mängder reduktionsblandning. För att därför minska mängden kromoxide-
ring under raffineringsperioden under den andra blåsningen, är det
önskvärt att inbegripa en inert gas, såsom argon i blåsblandningen med
syre och/eller mantelgas. Liksom i AOD-processen kommer den inerta
gasen att tjäna till att sänka de oxiderande gasernas partialtryck
och därmed gynna koloxidationen istället för kromoxidationen. På
grund av högre syrgasblåsningshastigheter och grundare baddjup oxide-
ras emellertid avsevärt mer krom vid denna process. Den inerta gasen
i denna process kommer således ej att i huvudsak tjäna till att för-
hindra kromoxidation såsom avses i AOD-processen, utan kommer endast
att minska utsträckningen av kromens oxidation till något_lägre nivåer.
Även användning av överdrivna mängder inert gas kommer ej att förhindra
avsevärd kromoxidation.
I enlighet med ovan föredragna utövning, där en inert gas,
såsom argon blåses under raffineringsperioden i den andra blåsningen
liksom även i slutblåsningen under reduktion och gasspolning genom-
föres en föredragen blåsningspraxis enligt följande:
syre % argon % naturgas x
Blås till l,0% C 100 0 8
0,Ä% C 75 25 8
0,01% c 33 67 B
0,01% C 25 75 8
Reduktion
och om- l0 90 50
röring
Tappning 10 90 50
* Procent av syrgasblåsning.
Som ett alternativ till användningen av inert gas för att
sänka kromoxidationen är det även möjligt att använda ett underatmos-
färiskt tryck ovanför metallen. Ett sådant partialtryck tjänar till
J
i *IM haéš-lïà
741us9s-s
12
sänka partialtrycket hos de oxiderande gaserna, liksom även den inerta
gasen gör för att befordra koloxidationen på bekostnad av kromoxida-
tionen. Vid denna utföringsform kan ett vakuumavgasningskärl, som
modifierats för att medge bottenblåsning av syre och mantelfluidum an-
vändas. h
Den ovan beskrivna utföringsformen har begränsats till använd-
ning av ett kärl, dvs där hela chargen från varmt tackjärn till rost-
fritt stål behandlats i ett raffineringskärl. Det är emellertid uppen-
bart att ett förfarande med flera kärl skulle kunna användas utan att
frångå uppfinningstanken. Det primära ändamålet med den första blås-
ningen är att avlägsna fosforn från chargen innan något krom tillsättes,
dvs en vanlig järnraffineringsprocess. Därför skulle andra järnraffi-
neringsförfaranden kunna ersätta ovan beskrivna första blâsning, under
förutsättning att det modifierade steget skulle reducera fosforhalten
i chargen till slutlig önskad nivå. Som exempel kan nämnas att den
första blâsningen skulle kunna utföras i ett vanligt päblåsnings-
BOF-kärl eller en martinugn med en pâblåsningslans eller en elektrisk
ugn. Vid dessa alternativa metoder skulle givetvis mantelfluidumet
.kunna.helt elimineras och metallen blåsas med rent syre i enlighet med
konventionella metoder. Lämplig tillsats av slaggbildande medel skulle
givetvis vara nödvändig för att avlägsna fosforn efter behov. Efter
sådan partiell raffinering skulle slaggen behöva avlägsnas från
systemet och metallen överföras till ett bottenblåsande kärl för
blåsning av syre för att fullborda processen såsom beskrivits.
För att bättre förstå uppfinningen lämnas nedan ett detaljerat
exempel.
Exempel
För att illustrera ett exempel av en utföringsform av före-
liggande uppfinning användes det förfarande som anges i detalj nedan
för att framställa en charge av rostfritt stål kvalitet AISI H30
med följande nominella sammansättning: kol 0,06 till 0,08%, mangan
0,60% max., fosfor 0,035% max., svavel 0,0l5% max., kisel 0,40% max.,
koppar 0,50% max., nickel 0,50% max. och krom 16,0 till l8,0%.
I ett 30 tons kärl med bottenblåsning för syre chargerades
754 kg varmt tackjärn, H 540 kg stålskrot (22 viktprocent). Denna
charge blåstes sedan med l 259 m3 syre med i syret medbringad kalk.
Naturgas användes som mantelgas i ett förhållande lika med 8 volym-
procent av tillfört syre. Kalkförbrukníngen uppgick totalt till 1 890
kg och sluttemperaturen i smältan var l 60400. Slaggens V-förhållande
.J
7414895-
13 8
var 4,1. En kontrollanalys visade att kolet var under 0,30% och fos-
forn under 0,025%.
Kärlet urtappades sedan i en första skänk innehållande 22,7 kg
48%-ig kiselmetall för desoxidation. Metallen från denna första skänk
omföres sedan i en andra skänk innehållande 227 kg 98%-ig kiselmetall.
Innan metallen återfördes till ugnen tillsattes 5 902 kg högkolhaltig
ferrokrom i kärlet. Efter det att metallen återförts till kärlet fort-
sattes blåsningen som förut med användning av samma förhållande mellan
syre-kalk-naturgas som förut. Efter 5 minuters blâsning tillsattes
902 kg kromhaltigt skrot. Blåsningen fortsattes under ytterligare
2,5 minuter till dess att badtemperaturen nådde l 5ü9°C. Under denna
blåsning förbrukades 2 Oüölg kalk.
Därefter fortsattes blåsningen med en syre-argonblandning ge-
nom de centrala formkanalerna och en naturgas-argonblandning genom de
koncentriska formkanalerna som mantelgas. Genom de centrala formkana-
lerna infördes 67,92 normalkubikmeter/min. syre med 22,6ü normalkubik-
meter/min. argon, under dettatt genom de koncentriska formkanalerna
tillfördes 5,66 normalkubikmeter/min. naturgas med 1,98 normalkubikme-
ter/min. argon. Efter omkring 5 minuter vid en uppskattad kolhaltsnivå
av 1% ökades argonkoncentrationen så att genom de centrala formkanaler-
na tillfördes 28,3 normalkubikmeter/min. syre och 56,6 normalkubikmeter/
/min. argon, under det att genom de koncentriska formkanalerna 2,26
normalkubikmeter/min. naturgas och 2,83 normalkubikmeter/min. argon
tillfördes varigenom man uppnådde ett förhållande mellan syre och argon
av 1:2. Efter blåsning i omkring ytterligare 5 minuter till en uppskat-
tad kolhalt av 0,l% tillsattes l 816 kg 50%-ig ferrokisel tillsammans
med 1 816 kg kalk och därefter blåstes ren argon genom formorna i en
mängd av H,8l normalkubikmeter/min. för att blanda in kislet och kalken,
under det att metaller reducerades ut ur slaggen. Blandningen fortsatte
under 7 minuter.
Därefter var badtemperaturen l 638°C och analysen visade att
badet innehöll 0,07% kol, 0,46% mangan, 0,0l8% fosfor, 0,0l3% svavel,
0,26% kisel, 0,02% koppar, 0,19% nickel och l6,2% krom. Chargen tappa-
des därefter och lämpliga skänktillsatser gjordes för att öka krom-
halten.
För korthets skull och för att underlätta förståellen av steg
för stegprocessföljden, presenteras de följande två exemplen i tabell-
form. I dessa två experimentcharger användes samma 30-tons kärl. Det
första provet avsåg att framställa ett rostfritt stål kvalitet AISI
30ü med följande analysspecifikation: J
WE 1E8fi9š000-8 W
14
Kemisk sammansättning, %
C Mn P S Si Cu Ni Cr M0
0,03 1,00 0,035 0,025 0,35 0,50 8,50 18,20 0,50
0,05 1,75 X X 0,75 X 9,50 19,20 X
Följande följd av steg användes:
Steg Tidsintervall
i minuter
1
LL
12
lä
16
0- 2
2- 7
7-12
12-15
-15
-26
26-33
33-35
-40
a ÄO-Ål
41-66
66-68
68
Chargera kolstålskrot (2 lll kg)
Chargera l 850 kg nickel
Chargera varmt järn (9 945 kg)
Res upp, blås 84,9 o2=7,92 NG*, kalk på
Tippa, temp. l 67l°C, provtag metall och
slags (o,o12% c)
Tappa ugnen i skänk för överföring och
avlägsna slagg
Chargera rostfritt stålskrot i ugn (9 965 kg),
tappa in i skänk den först blåsta metallen
Chargera blåst metall i ugn
Res upp, blås 8H,9 0 :8,5 NG
Tillsätt 6 279 kg ch rge krom till ugnen från
transportband 5 minuter efter blåsningens
början
Ändra gasförhållandena 3 O2:l Ar:NG (mitt
63,7 02 - 21,22 Ar; mantel 7,92 NG)
Ändra gasförhållandena 1 02:2 Ar:NG (mitt
28,3 o - 6,6 Ar; mantel 1,98 Ar - A,53 NG).
Tillsaëc 2 7u9 kg kalk. 5
Ändra gasförhâllandena l 0 :3 Ar:NG (mitt
21,23 02 - 63,68 Ar; manteï 2,26 Ar - 3,Ao NG)
Tippa, temp. 1 643°C¿ provtag metall och
slags (0,o61% C)
Res upp, blås 8,5 0 - 50,9H Ar genom mitten;
ü,53 Ar genom manteïn
Tillsätt reduktionsblandning (2 MNO kg 50%
FeSí¿'U77 kg ElMn)
Tippa, temp. l 65ü°C, provtag metall och
slagg (0,087% C)
Håll för slstlig kontroll av sammansättning,
temp. 1 6Ä9 C
Res upp, blås 9,49 02 - 50,9H Ar genom mitten;
H,53 Ar genom manteln
Tillsätt NSH kg kylskrot
Tippa för urtappning av ugn
% c
o,o92
7414 9578
Skänkanalysen för denna charge var följande:
% Mn % P % S % cu % Ni
1,59 0,032 o,o22 0,04 9,19
Den andra chargen avsåg att framställa ett rostfritt stål
1 Mo
0,08
Z Cr
19,32
% Si
0,40
kvalitet AISI 410 med följande specifikationsanalys:
Kemisk sammansättning, 1
C Mn P S Si Ni Cr
0,06 0,§O 0,035 0,025 0,75 0,50 11,50
0,08 X X X X X 15,00
Följande följd av steg användes:
Steg Tídsintervall
i minuter
1 0- 2 Chargera kolstålskrot (5 652 kg)
Chargera varmt järn (13 939 kg)
2 2-12 Res upp, börja blåsning (mitt 73,58 02;
mantel 7,92 NG*), kalk på
3 12-15 Tippa, temp. 1 632°c, pravtag metall och
slagg (o,o18% C)
4 16-18 Tappa ur ugn i skänk för överföring och av-
lägsna slagg
Chargera rostfritt stålskrot i ugn (6 447 kg),
överför den först blåsta metallen till ny
skänk
6 0- 4 Chargera den blåsta metallen i ugnen
7 4- 7 Res upp, börja blåsning (mitt 70,75 02 - 143
Ar; mantel 7,92 NG)
Tillsätt 4 336 kg charge krom till ugn under
blåsning
8 7-13 Ändra gasförhâllandena 3 02:1 Ar:NG (mitt
53,7 02 - 17,69 Ar; mantel 7,92 NG)
9 13-21 Ändra gasförhållandena l 0 :2 Ar:NG (mitt
,47 02 - 48,11 Ar; mantef 1,42 Ar - 4,53 Na)
21-29 Ändra gasförhållanden l 0 :3 Ar:NG (mitt
11,69 02 - 53,06 Ar, mental 1,7ø - 3,1 Ne)
11 29-30 Tillsätt 1979 kg kalk i ugn '
12 30-35 Ändra gasförhållanden 1 0 :5 Ar:NG (mitt
11,32 02 - 56,6 Ar; mante? 2,68 Ar - 2,55 Ne)
13 35-36 Tippa. temp. 1 s17°c
14 36-39 Res upp, fortsätt blåsning 1 02:5Ar:NG
39-M1 Tippa, temp. 1 621°c
2 16 41-43 Res upp, fortsätt blåsning 1 02:5 Ar:NG
17 43-us Tippa, temp. 1 6M3°c, provtag metall ten
slagg,
Claims (17)
- l. Sätt vid framställning av ett kromhaltigt stål där sättet omfattar följande steg: (a) âstadkommande av en smälta för ståltill- verkning genom att i ett eldfast infodrat kärl för stâltillverkning chargera en charge omfattande smält järn innehållande vanliga förore- ningar vid ståltillverkning innefattande kol, kisel och fosfor och fast stålskrot i mängder av upp till 30 till 35 viktprocent av totalt chargerade metaller; (b) tillsättning av ett första basiskt slagg- bildande flussmedel till smältan och underkasta smältan en första blåsning där syre blåses under en tid tillräcklig för att smälta det fasta stålskrotet och att sänka fosforhalten i smältan till ned under 0,03% genom oxidation av fosforn och för att oxidera en väsentlig del av de andra föroreningarna och åstadkomma en första basisk flytande slagg med ett V-förhållande i flytande tillstånd av från omkring 1,5 till 8,0; (c) avlägsnande av i huvudsak all mängd av den första flytan- de slaggen från smältang (d) tillsättning av tillräckligt med krom- haltigt material till den avslaggade chargen för att åstadkomma ungefär den slutliga önskade kromhalten; (e) underkasta smältan ett andra blåsningssteg där syre injiceras genom kärlet och in i smältan under dess yta och i huvudsak vid kärlets eldfasta infordringsyta under det att samtidigt ett kolvätehaltigt skyddande gågtelfluidum injiceras omkring det injicerade syret, för att smälta/kromhaltiga materialet; (f) tillsättning av ett andra basiskt slaggbildande flussmedel till den kromhaltiga smältan för att bilda en andra basisk flytandeJslagg U 7414895'8 under det att det andra blåsningssteget fortsättes till dess att smältans kolhalt sänkts till slutlig önskad nivå; (g) blåsning av en inert gas genom smältan för att avlägsna upplösta reaktions- och processgaser från smältan under det att tillräckligt med ferrokisel tillsättes smältan för att reducera oxíderad krom ur slaggenß och (h) därefter tappning av smältan.
- 2. Sätt enligt krav l, där det första blåsningssteget om- fattar injektion av syre genom kärlet och in i smältan under dess yta och i huvudsak vid ytan på den eldfasta infodringen under det att samtidigt ett kolvätehaltigt skyddande mantelfluidum injiceras omkring det injicerade syret.
- 3. Sätt enligt krav 1, där det kolvätehaltiga skyddande mantelfluidet omfattar naturgas.
- N. Sätt enligt krav 3, där naturgas injiceras i ett för- hållande av från omkring 8% till omkring 10% av syrgasinblåsnings- hastigheten.
- 5. Sätt enligt krav l, där en liten mängd syre blåses i blandning med den inerta gasen i blåsningssteget (g) under det att samtidigt en kolvätehaltig skyddande mantelgas injiceras omkring Bland- ningen.
- 6. Sätt enligt krav 3, där syret och den inerta gasen blåses i ett förhållande av omkring 9:1 under det att den kolvätehaltiga gasen blåses med en hastighet av omkring 50% av syrgashastigheten.
- 7. Sätt enligt krav 1, där smältan underkastas underatmos- färiska tryck under bläsningssteget (f) för att minska kromoxidationen under blâsningssteget (f).
- 8. Sätt enligt krav l, där en inert gas införes i smältan under blåsningssteget (f) i blandning med åtminstone en av den andra inblåsta beståndsdelarna, i en mängd tillräcklig för att minska krom- oxidationen under blåsningssteget (f).
- 9. Sätt enligt krav 8, där den inerta gasen införes efter det att badets kolhalt sänkts till under omkring 1,01.
- 10. Sätt enligt krav 8, där den inerta gasen införes med en hastighet tillräcklig för att åstadkomma ett förhållande mellan syre och inert gas av från omkring 3:1 till 1:3.
- ll. Sätt enligt krav 8, där blåsningssteget (f) börjas utan att införa en inert gas och att smältan blåses till dess att dess kolhalt sänkts till omkring l,O%, och man därefter blåser med ett förhållande mellan syre och inert gas av omkring 3:1 till dess att _J ”7u14a9s-a 18 kolhalten i badet sänkts till omkring 0,H%, man därefter blåser med ett förhållande mellan syre till inert gas av omkring 1:2 till dess kolhalten i smältan sänkts till omkring 0,04%, man därefter blåser med ett förhållande mellan syre till inert gas av omkring 1:3 till dess att kolhalten i badet sänkts till omkring 0,01% och man därefter blåser med ett förhållande mellan syre till inert gas av omkring 1:9 i blåsningssteget (g),
- 12. Sätt enligt krav 1," där det kromhaltiga materialet pri- märt består av kromhaltigt stålskrot och ferrokrom.
- 13. Sätt enligt krav 12, där ferrokromen utgöres av en låg kvalitet med hög kolhalt. lä. Sätt enligt krav l, där det kromhaltiga materialet primärt består av kromhaltigt stålskrot och exotermt oxiderbart mate- rial chargeras tillsammans med detta i en mängd tillräcklig för att lämna värme under efterföljande blåsningssteg för att smälta det kromhaltiga stålskrotet utan att överdrivet kyla smältan.
- I
- 15. Sätt enligt krav lä, där det endotermiskt oxiderbara materialet omfattar ferrokisel.
- 16. Sätt enligt krav l, där den första basiska slaggen har ett V-förhållande i flytande tillstånd av 2,5 till U,5.
- 17. Sätt enligt krav l, där det basiskt slaggbildande fluss- medlet föreligger i granulerad form och tillsättes smältan genom att flussmedlet medbringas inom det syre, som injiceras i smältan. ANFÖRDA PUBLIKATIONER:
Applications Claiming Priority (1)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
US05/419,753 US4001012A (en) | 1973-11-28 | 1973-11-28 | Method of producing stainless steel |
Publications (2)
Publication Number | Publication Date |
---|---|
SE7414895L SE7414895L (sv) | 1975-05-29 |
SE413515B true SE413515B (sv) | 1980-06-02 |
Family
ID=23663608
Family Applications (1)
Application Number | Title | Priority Date | Filing Date |
---|---|---|---|
SE7414895A SE413515B (sv) | 1973-11-28 | 1974-11-27 | Sett vid framstellning av kromhaltigt stal |
Country Status (11)
Country | Link |
---|---|
US (1) | US4001012A (sv) |
JP (1) | JPS50113407A (sv) |
BE (1) | BE822637A (sv) |
CA (1) | CA1012777A (sv) |
DE (1) | DE2455418A1 (sv) |
DK (1) | DK616674A (sv) |
FR (1) | FR2252409B1 (sv) |
GB (1) | GB1451028A (sv) |
IT (1) | IT1024925B (sv) |
NL (1) | NL7415196A (sv) |
SE (1) | SE413515B (sv) |
Families Citing this family (9)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
FR2364975A1 (fr) * | 1976-09-20 | 1978-04-14 | Siderurgie Fse Inst Rech | Procede d'elaboration, au convertisseur, d'acier inoxydable |
DE2650978A1 (de) * | 1976-11-08 | 1978-05-11 | Graenges Oxeloesunds Jaernverk | Frischverfahren durch sauerstoffaufblasen |
JPS5432119A (en) * | 1977-08-17 | 1979-03-09 | Sumitomo Metal Ind Ltd | Refining method for high chromium steel |
JPS58147509A (ja) * | 1982-02-26 | 1983-09-02 | Kawasaki Steel Corp | ステンレス鋼の溶製方法 |
JPH01142010A (ja) * | 1987-11-30 | 1989-06-02 | Kawasaki Steel Corp | ステンレス鋼の溶製方法 |
US5749939A (en) * | 1996-12-04 | 1998-05-12 | Armco Inc. | Melting of NI laterite in making NI alloyed iron or steel |
AT407263B (de) * | 1999-04-22 | 2001-02-26 | Holderbank Financ Glarus | Verfahren zum aufarbeiten von stahlschlacken |
KR100603165B1 (ko) * | 2000-01-28 | 2006-07-24 | 홀심 리미티드 | 액체 슬래그로부터 크롬, 니켈, 또는 크롬 및 니켈을 제거하는 방법 |
CN110819880B (zh) * | 2019-11-27 | 2021-06-22 | 宝钢德盛不锈钢有限公司 | 一种200系不锈钢生产用含铬低镍铁水预处理工艺及应用 |
Family Cites Families (5)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
US3198624A (en) * | 1961-08-24 | 1965-08-03 | Interlake Steel Corp | Process for the manufacture of stainless steel |
DE1916945C3 (de) * | 1969-04-02 | 1980-04-17 | Eisenwerk-Gesellschaft Maximilianshuette Mbh, 8458 Sulzbach-Rosenberg | Anwendung des Mantelgas-Verfahrens zum Frischen von Roheisen zu Stahl |
SE339700B (sv) * | 1969-04-23 | 1971-10-18 | Stora Kopparbergs Bergslags Ab | |
DE2007373B2 (de) * | 1970-02-18 | 1973-05-03 | Eisenwerk-Gesellschaft Maximilianshütte mbH, 8458 Sulzbach-Rosenberg | Verfahren und konverter zum herstellen ferritischer chromstaehle |
GB1420597A (en) * | 1972-01-27 | 1976-01-07 | British Steel Corp | Stainless steel |
-
1973
- 1973-11-28 US US05/419,753 patent/US4001012A/en not_active Expired - Lifetime
-
1974
- 1974-11-21 NL NL7415196A patent/NL7415196A/xx not_active Application Discontinuation
- 1974-11-22 DE DE19742455418 patent/DE2455418A1/de not_active Ceased
- 1974-11-27 IT IT7046074A patent/IT1024925B/it active
- 1974-11-27 GB GB5143374A patent/GB1451028A/en not_active Expired
- 1974-11-27 SE SE7414895A patent/SE413515B/sv not_active IP Right Cessation
- 1974-11-27 DK DK616674A patent/DK616674A/da unknown
- 1974-11-27 BE BE150888A patent/BE822637A/xx not_active IP Right Cessation
- 1974-11-27 CA CA214,755A patent/CA1012777A/en not_active Expired
- 1974-11-28 JP JP13598474A patent/JPS50113407A/ja active Pending
- 1974-11-28 FR FR7439053A patent/FR2252409B1/fr not_active Expired
Also Published As
Publication number | Publication date |
---|---|
BE822637A (fr) | 1975-05-27 |
FR2252409B1 (sv) | 1978-05-12 |
SE7414895L (sv) | 1975-05-29 |
NL7415196A (nl) | 1975-05-30 |
CA1012777A (en) | 1977-06-28 |
JPS50113407A (sv) | 1975-09-05 |
FR2252409A1 (sv) | 1975-06-20 |
US4001012A (en) | 1977-01-04 |
IT1024925B (it) | 1978-07-20 |
DK616674A (sv) | 1975-07-28 |
DE2455418A1 (de) | 1975-06-05 |
GB1451028A (en) | 1976-09-29 |
Similar Documents
Publication | Publication Date | Title |
---|---|---|
US5882375A (en) | Process for the production of hydraulic binders and/or alloys, such as for examples, ferrochromium or ferrovanadium | |
CN102943148B (zh) | 一种高纯净不锈钢的制备方法 | |
JP4195106B2 (ja) | 合金鋼の製造方法および合金鋼の製造プラント | |
CN103469104B (zh) | 一种含硼双相不锈钢及其硼合金化冶炼方法 | |
SE413515B (sv) | Sett vid framstellning av kromhaltigt stal | |
CA2525559C (en) | Method for recovering metallic elements, especially metallic chromium, from slag containing metal oxides in an electric-arc furnace | |
US3615348A (en) | Stainless steel melting practice | |
US3791819A (en) | Production of stainless steels | |
US4198229A (en) | Method of dephosphorization of metal or alloy | |
US3507642A (en) | Process for producing corrosion resistant steel | |
JP2000160233A (ja) | ステンレス鋼の脱硫精錬方法 | |
RU2566230C2 (ru) | Способ переработки в кислородном конвертере низкокремнистого ванадийсодержащего металлического расплава | |
SU648118A3 (ru) | Способ получени легированных сталей | |
Patil et al. | Refining of stainless steels | |
US3556770A (en) | Process for making alloys and metals | |
US2990272A (en) | Desulphurizing molten iron | |
US2750286A (en) | Production of iron-nickel alloys from low grade ores | |
RU2201968C2 (ru) | Способ передела ванадиевого чугуна | |
US4544405A (en) | Method of producing steels of great purity and low gas content in steel mills and steel foundries and apparatus therefor | |
SE459738B (sv) | Saett vid framstaellning av staal med laag kolhalt i vacuum genom inblaasning av syrgas | |
Bilgiç | Effect of bottom stirring on basic oxygen steelmaking | |
RU2118376C1 (ru) | Способ производства ванадиевого шлака и природнолегированной ванадием стали | |
Ashok et al. | Process evaluation of AOD stainless steel making in Salem Steel Plant, SAIL | |
SU652234A1 (ru) | Способ получени ванадиевых сплавов | |
SU823433A1 (ru) | Способ выплавки никельсодержащихСТАлЕй и СплАВОВ |
Legal Events
Date | Code | Title | Description |
---|---|---|---|
NUG | Patent has lapsed |
Ref document number: 7414895-8 Effective date: 19880322 Format of ref document f/p: F |