BG98846A - Плазмена горелка за химически процеси - Google Patents
Плазмена горелка за химически процеси Download PDFInfo
- Publication number
- BG98846A BG98846A BG98846A BG9884694A BG98846A BG 98846 A BG98846 A BG 98846A BG 98846 A BG98846 A BG 98846A BG 9884694 A BG9884694 A BG 9884694A BG 98846 A BG98846 A BG 98846A
- Authority
- BG
- Bulgaria
- Prior art keywords
- electrodes
- electrode
- plasma
- auxiliary electrode
- arc
- Prior art date
Links
Classifications
-
- H—ELECTRICITY
- H05—ELECTRIC TECHNIQUES NOT OTHERWISE PROVIDED FOR
- H05H—PLASMA TECHNIQUE; PRODUCTION OF ACCELERATED ELECTRICALLY-CHARGED PARTICLES OR OF NEUTRONS; PRODUCTION OR ACCELERATION OF NEUTRAL MOLECULAR OR ATOMIC BEAMS
- H05H1/00—Generating plasma; Handling plasma
- H05H1/24—Generating plasma
- H05H1/26—Plasma torches
- H05H1/32—Plasma torches using an arc
-
- H—ELECTRICITY
- H05—ELECTRIC TECHNIQUES NOT OTHERWISE PROVIDED FOR
- H05H—PLASMA TECHNIQUE; PRODUCTION OF ACCELERATED ELECTRICALLY-CHARGED PARTICLES OR OF NEUTRONS; PRODUCTION OR ACCELERATION OF NEUTRAL MOLECULAR OR ATOMIC BEAMS
- H05H1/00—Generating plasma; Handling plasma
- H05H1/24—Generating plasma
- H05H1/26—Plasma torches
- H05H1/32—Plasma torches using an arc
- H05H1/34—Details, e.g. electrodes, nozzles
-
- H—ELECTRICITY
- H05—ELECTRIC TECHNIQUES NOT OTHERWISE PROVIDED FOR
- H05H—PLASMA TECHNIQUE; PRODUCTION OF ACCELERATED ELECTRICALLY-CHARGED PARTICLES OR OF NEUTRONS; PRODUCTION OR ACCELERATION OF NEUTRAL MOLECULAR OR ATOMIC BEAMS
- H05H1/00—Generating plasma; Handling plasma
- H05H1/24—Generating plasma
- H05H1/26—Plasma torches
- H05H1/32—Plasma torches using an arc
- H05H1/34—Details, e.g. electrodes, nozzles
- H05H1/3431—Coaxial cylindrical electrodes
-
- H—ELECTRICITY
- H05—ELECTRIC TECHNIQUES NOT OTHERWISE PROVIDED FOR
- H05H—PLASMA TECHNIQUE; PRODUCTION OF ACCELERATED ELECTRICALLY-CHARGED PARTICLES OR OF NEUTRONS; PRODUCTION OR ACCELERATION OF NEUTRAL MOLECULAR OR ATOMIC BEAMS
- H05H1/00—Generating plasma; Handling plasma
- H05H1/24—Generating plasma
- H05H1/26—Plasma torches
- H05H1/32—Plasma torches using an arc
- H05H1/34—Details, e.g. electrodes, nozzles
- H05H1/3421—Transferred arc or pilot arc mode
-
- H—ELECTRICITY
- H05—ELECTRIC TECHNIQUES NOT OTHERWISE PROVIDED FOR
- H05H—PLASMA TECHNIQUE; PRODUCTION OF ACCELERATED ELECTRICALLY-CHARGED PARTICLES OR OF NEUTRONS; PRODUCTION OR ACCELERATION OF NEUTRAL MOLECULAR OR ATOMIC BEAMS
- H05H1/00—Generating plasma; Handling plasma
- H05H1/24—Generating plasma
- H05H1/26—Plasma torches
- H05H1/32—Plasma torches using an arc
- H05H1/34—Details, e.g. electrodes, nozzles
- H05H1/3436—Hollow cathodes with internal coolant flow
Landscapes
- Physics & Mathematics (AREA)
- Engineering & Computer Science (AREA)
- Plasma & Fusion (AREA)
- Spectroscopy & Molecular Physics (AREA)
- Plasma Technology (AREA)
- Electrical Discharge Machining, Electrochemical Machining, And Combined Machining (AREA)
- Surface Treatment Of Glass Fibres Or Filaments (AREA)
- Physical Or Chemical Processes And Apparatus (AREA)
- Treatments Of Macromolecular Shaped Articles (AREA)
- Air Bags (AREA)
- Manufacture, Treatment Of Glass Fibers (AREA)
- Crystals, And After-Treatments Of Crystals (AREA)
- Manufacture And Refinement Of Metals (AREA)
- Other Investigation Or Analysis Of Materials By Electrical Means (AREA)
Abstract
Плазмената горелка е предназначена за подаване наенергия, например за химически процеси. Тя включва поне три тръбни електрода (1,2 и 3), които са разположени коаксиално, могат да се преместват аксиално по отношение един на друг, изолирани са електрически (5, 6 и 7) един от друг и са снабдени с електрическо захранване (8, 9 и 10). Когато се използват три електрода, средният електрод (2) служи като спомагателен или като запалващ и е свързан с един от другите електроди (1). Разстоянието до третияелектрод (3) се настройва към работното напрежение по такъв начин, че когато се подаде работно напрежение, се появява електрическа искра. По време наработа спомагателният електрод (2) се изтегля от плазмената зона.
Description
Настоящото изобретение се отнася до плазмена горелка, предназначена за подаване на енергия за химически процеси. Плазмената горелка е снабдена с няколко тръбни електроди, които са разположени коаксиално един спрямо друг. Електродите са свързани към източник на електрическа енергия. Газът се подава през вътрешния електрод и в пространството между електродите. Високотемпературната плазма се получава с помощта на газ, който се нагрява от електрическа дъга, която се развива между електродите.
С цел да се получи желаната химична реакция в газовете или в смесите на газови и течни или твърди частици, в някои случаи трябва да се подаде енергия. Някои от тези химични реакции в газовете протичат при изключително високи темпера-
тури от порядъка от 1000 до 3000 градуса. Необходимо е, също така, да съществува възможност за проверка на количеството и температурата на газа с цел контрол и регулиране на химичния процес от този вид. Горните изисквания могат да бъдат постигнати при използване на технологията за нагряването на газа в електрическа дъга на плазмена горелка.
Познатите досега плазмени горелки са използвани найнапред и главно за нагряване на газ при заваряване и рязане на стомана, за нагряване в металургичните процеси и при лабораторни експерименти. Тъй като често те имат голяма консумация на плазмен газ, като транспортен газ през горелката, който разсейва образуваната в дъгата топлина, при някои от приложенията това не е изгодно от икономическа гледна точка.
Ето защо, задача на настоящото изобретение е да предложи плазмена горелка, която притежава добра топлинна икономичност, дълъг живот на електродите и надеждна конструкция при работа, подходяща за индустриално приложение.
Тази задача се постига с плазмена горелка, която се характеризира с особеностите, представени в патентните претенции .
Плазмената горелка се състои от няколко тръбни електрода, разположени коаксиално външно един на друг. Плазмената горелка е затворена от единия си край, докато другият е отворен. Електродите могат да бъдат премествани аксиално по отнонение един на друг. Предпочита се, електродите да бъдат електрически изолирани един от друг и да имат изводи за електрозахранване. През вътревния електрод и в пространството между електродите, са разположени изводи за въвеждане на газ. Високотемпературната плазма се получава от газ, който се нагрява и йонизира чрез електрическа дъга.
Съгласно изобретението, три или повече тръбни електрода са разположени коаксиално външно един спрямо друг. В найпростата си форма горелката е снабдена с три електрода; централен електрод, след това спомагателен електрод и накрая, външен електрод. При други изпълнения, един или повече електрода могат да бъдат разположени коаксиално външно на външния електрод. Между електродите се образуват пръстеновидни канали. Между централния електрод и пръстеновидните канали може да се въведе газът, от който се получава плазмата и/или реагентът.
Като газ, от който се получава плазмата, може да бъде използван, например, инертен газ като азот или аргон. Този газ обикновено не присъства във или не повлиява химичната реакция, протичаща в газовата горелка. Газът, от който се получава плазмата може, освен това, да бъде газ от типа, който се получава като продукт на реакцията в газовата горелка.
Реагентът може да бъде чист газ или газ, смесен с течни или твърди частици, с които е желателно да протичат химичните реакции в плазмения пламък, например, термично разлагане. Реагентът, сам по себе си може да бъде газ, от който да се получава плазмата.
Електродите в плазмената горелка са твърди и могат да бъдат изразходващи се. като материал за електрод се предпочита използването на графит, който притежава висока температура на топене и изисква слабо охлаждане.
Това води до значително опростяване на конструкцията на плазмената горелка и е важно за подобряване на енергийната производителност на горелката.
Електродите могат да бъдат премествани аксиално по от-
ношение един на друг. Нагласяването на електродите по отношение един на друг предлага възможността за промяна на средната дължина на дъгата и чрез това, работното напрежение, което от своя страна оказва влияние върху полученото количество топлина. Освен това, формата на дъгата може да бъде изменяна. Ако външният електрод е нагласен по такъв начин, че изпъква извън централния електрод, плазмената зона придобива форма на фуния и пренася интензивна топлина към реагента, който се подава в центъра на плазмената зона. Ако централният електрод е нагласен по такъв начин, че изпъква извън външния електрод, плазмената зона придобива заострена форма и пренася по-голямо количество топлина към ограждащата камера и по-малко директно към реагента, който се подава в центъра. По този начин аксиалното положение на електродите може да бъде регулирано в зависимост от свойствата на средата, която трябва да бъде нагрявана.
Плазмената горелка е снабдена с електрическо захранване от захранваща система. Електродите са свързани със захранващата система чрез проводници, които се охлаждат, ако е необходимо. Празмената горелка може да се захранва с променлив ток, или, за предпочитане, с прав ток.
Електродите на плазмената горелка могат да бъдат сдвоени по два различни начина. Спомагателният електрод може да бъде свързан, както към централния електрод, така и към външния електрод. Когато се използва прав ток могат да се приложат четири различни начина на свързване.
Един от възможните начини на свързване е да се свърже спомагателният електрод към външния електрод, по такъв начин, че тези два електрода да притежават еднакъв потенциал. Предпочита се те да бъдат свързани към положителния полюс • · • ·
като анод. Централният електрод се свързва към отрицателния полюс и той изпълнява ролята на катод.
При това свързване полярността може да бъде променяна така, че да се позволи на централния електрод да бъде свързан към положителния полюс като анод, а двата сдвоени електрода да бъдат свързани към отрицателния полюс като катод.
Друго възможно свързване е да се сдвоят спомагателният електрод и централният електрод, така че тези два електрода да притежават еднакъв потенциал. Предпочита се те да бъдат свързани към положителния полюс като анод, а външният електрод се свързва към отрицателния полюс и той изпълнява ролята на катод. При това свързване, също така, е възможно полярността на електродите да бъде променяна така, че да се позволи на двата сдвоени електрода да бъдат свързани към отрицателния полюс като катод, а външният електрод да бъде свързан към положителния полюс като анод.
Друг начин на свързване се състои в това, че спомагателният електрод притежава леко различно напрежение от електрода, с който е сдвоен.
Когато се използва описаният по-горе първи начин на свързване, външният електрод и неговият държател, заедно със спомагателния електрод и неговия държател, са, за предпочитане, заземени. По този начин не съществува опасност, въпросните два електрода и техните държатели да се допрат един с друг. Централният електрод и неговият държател имат различно напрежение по отношение на земята, поради което са електрически изолирани по отношение на приспособлението, използвано за аксиално позициониране.
Задачата за конструиране на горелка с външен електрод и вътрешен спомагателен електрод, при което всеки от тези електроди е свързан със същото напрежение, е да се постигне сигурно запалване на дъгата и стабилно повторно запалване на плазмената горелка.
Спомагателният електрод е от жизнена важност, когато горелката се пуска със студен плазмен газ и когато трябва да се постигне стабилна работа при ниска температура на електродите .
Изпитанията показват, също така, че горелка, снабдена със спомагателен електрод осигурява стабилна работа при пониска температура на електродите, в сравнение с горелка без спомагателен електрод, когато се използва един и същ плазмен газ.
Спомагателният електрод осигурява надеждно запалване на горелката, когато работното напрежение се свърже с електродите. Спомагателният електрод е разположен толкова близко до централния електрод, че между тях прескача електрическа искра, когато се подаде напрежение, при което моментално се образува дъга. Ето защо, спомагателният електрод може да бъде охарактеризиран като запалващ електрод. Разстоянието, което се подбира между електродите се определя предимно и главно от работното напрежение, но то зависи, също така, от други фактори като, например, вида на използвания за получаването на плазмата газ.
Магнитни сили преместват дъгата до края на електродите и навън в пространството извън края на електродите и веднъж запалена, дъгата е в състояние да достигне по-голяма дължина при същото напрежение между електродите. По този начин, нейната най-долна точка (foot point) върху спомагателния електрод, се премества навън и след това прескача към въниния електрод, който притежава същия потенциал. Това продължава твърде кратко време, като само малка част от спомагателния електрод ерозира, в сравнение с ерозията върху външния и централния електрод, където най-долната час на дъгата престоява най-дълго време.
Спомагателният електрод моке да бъде преместван в аксиално направление по отношение на външния електрод. Той се отдалечава по време на работа, но се отдалечава дотолкова, че повърхността на централния електрод директно над края на спомагателния електрод да има достатъчно висока температура, която да позволи лесната емисия на електрони, което от своя страна осигурява повторното запалване. Спомагателният електрод се отдалечава достатъчно, така че да бъде защитен от непрекъснатото образуване на долната част на дъгата.
Външният електрод и спомагателният електрод имат едно и също напрежение. Свързването може да се проведе вътре или извън горелката. Когато свързването се извърши вътре в горелката, обикновено не се използва електроизолатор между тези два електрода.
Освен това, може да се монтира контролна система за регулиране на аксиалното позициониране на спомагателния електрод като по този начин се намалява средната интензивност на тока през него. Ето защо, кабелът върху спомагателният електрод е значително скъсен. Външният и спомагателният електроди са изолирани един от друг. По този начин токът през тези електроди може да бъде независимо измерван във всеки от тях и стойностите да се подават към контролното оборудване.
Установи се, че дъгата в плазмените горелки, конструирани съгласно изобретението, се изтласква към краищата на електродите и навън към пространството извън техните краища. Това се дължи на електромагнитните сили, появяващи се в дъ• ·
гата и на факта, че газът, който се подава я изтласква навън. Възможно е, също така, дъгата да стане толкова дълга, че евентуално да се прекъсне и вследствие на това, да загасне.
Когато дъгата между външния електрод и централния електрод загасне, тя може веднага да бъде запалена отново между централния и спомагателния електроди. Установи се, че в процеса на нормална работа дъгата непрекъснато загасва и трябва да бъде запалвана като по този начин спомагателният електрод съгласно настоящото описание става абсолютно необходим за непрекъснатата работа на плазмената горелка съгласно изобретението.
Плазмената горелка е снабдена с пръстеновидна магнитна бобина или пръстеновиден постоянен магнит, който е разположен външно на електродите, било около края на електродите, в областта на горелката, където се образува дъгата, или близко до дъгата. Магнитната бобина или постоянният магнит са разположени по такъв начин, че те създават аксиално магнитно поле в тази област на горелката и по този начин се предизвиква въртенето на дъгата по отнонение на централната ос на горелката. Това е важно за стабилната работа на горелката.
Едно или повече тела от феромагнитен материал могат да бъдат разположени по дължина на централната ос на горелката. Такова тяло концентрира магнитното поле в полето, в което работи дъгата и при необходимост провежда магнитното поле от област с по-силно аксиално магнитно поле към зоната на дъгата. Такива тела и тяхното разположение са описани в норвежка заявка за патент на настоящите автори No 91 4910.
Освен това, магнитното поле предпазва дъгата от преместване от специфична точка върху вътрешния електрод към спе• · · ·
• · · · · · · __ --·· ···
- · · · · · · · · · · • · · · · · ·· ··· ···· ··· ···· · · ····· ·· ·· ·· · цифична точка върху външния електрод като по този начин предизвиква образуването на кратери и нараняване на повърхността на електродите. Под влияние на магнитното поле дъгата се върти по дължината на периферията на тези електроди и по този начин се постига равномерна ерозия на повърхността на електрода и значително понижаване на износването на електродите. По този начин, енергията, която се подава на електродите може да бъде повимена.
В следващата секция изобретението е описано детайлно като е приложена схема, илюстрираща схематично същността на плазмената горелка.
Фигурата представлява вертикално сечение на плазмената горелка съгласно настоящото изобретение.
Плазмената горелка, илюстрирана на Фигура 1 се състои от вънмен електрод 1, спомагателен електрод 2 и централен електрод 3. Електродите са тръбни и са разположени коаксиално вътрежно един на друг. Електродите могат да бъдат преместване аксиално по отноюение един на друг. Устройството за позициониране на електродите, например, хидравлични или пневматични цилиндри, не е показано на фигурата.
Електродите са твърди и могат да се изразходват, и могат непрекъснато да бъдат премествани напред в процеса на ерозия или износване. По този начин не се налага вънино охлаждане с охлаждащ агент, факт, който води до значително опростяване на плазмената горелка. За електродите могат да бъдат използвани различни типове електропроводими материали, за предпочитане материали с висока точка на топене, такива като волфрам, силициев карбид или графит. Изборът на материалите зависи, също така, от тяхната устойчивост в атмосферата на областта, в която се прилагат по време на въпросния • · · ·
·· ···· · • · · ·· · • ···· ···· • · · · · ······· • · · ·· · • · · ·· · · процес.
Плазмената горелка е затворена от едната страна с помощта на пръстеновидни изолиращи дискове 5, 6 и 7. Изолиращите дискове служат, едновременно с това, за уплътнители между електродите.
Газът, от който се получава плазмата и/или реагентът се подават между централния електрод 3 и в пръстеновидните пространства между електродите. Захранващите тръби за газа към плазмената горелка през изолиращите дискове не са показани на фигурата.
Плазмената горелка е конструирана по такъв начин, че да бъде възможно, реагентът да се подаде през централния електрод 3 чрез самостоятелна входяща тръба 4. Подходяща входяща тръба е описана, например, в норвежка заявка за патент на настоящите автори No 91 4911.
Тъй като се предпочита електродите да са изразходващи се, централният електрод 3 може да бъде издължаван по време на работа и да бъде преместван аксиално, като по този начин става възможно позиционирането на неговия край да бъде регулирано, ако това се налага.
Електродите се захранват с електроенергия от захранваща система, която не е показана на фигурата. Електроенергията се подава към електродите с кабели 8, 9 и 10, които са показани като линии на фигурата.
Кабелът на вънвния електрод 10 и кабелът на междинния електрод 9 са свързани заедно извън горелката чрез допълнителна връзка или спояваща плоча 11. Това свързване се осъ ществява преди свързването на вградените измерителни уреди за регистриране на тока през електродите. Вънвният електрод 1 и междинният електрод 2 притежават по този начин еднакъв
• · · · · ···· · ··· • · · · ··· ···· потенциал и се свързват, за предпочитане, с положително напрежение, изпълнявайки ролята на анод. Централният електрод 3 се свързва, за предпочитане, с отрицателно напрежение и изпълнява ролята на катод.
Около електродите, за предпочитане извън областта, в която се образува дъгата, е разположена пръстеновидна магнитна бобина 12 или пръстеновиден постоянен магнит. Магнитната бобина 12 или постоянният магнит регулират постоянното магнитно поле в тази област на горелката.
Спомагателният електрод 2 и централният електрод 3 са така отдалечени, че радиалното разстояние между тях е малко. Когато се подаде напрежение, между електродите прескача искра и се образува дъга. Работното напрежение и разстоянието между електродите се настройват по такъв начин, че винаги да се появява искра. По тази причина се постига надеждно запалване на плазмената горелка.
Магнитни сили придвижват дъгата към края на електродите и след като веднъж дъгата е запалена, тя може да достигне по-голяма дължина, когато има същото напрежение между електродите. Най-долната точка на дъгата може да мигрира извън спомагателния електрод 2 в радиална посока и срещу външния електрод 1, който притежава същия потенциал. Ето защо, след като веднъж дъгата е запалена, тя се мести между централния електрод 3 и външния електрод 1.
Спомагателният електрод 2 може да се премества в аксиално направление. По време на работа той се отдръпва от плазмената зона. Спомагателният електрод 2 след това се изтегля достатъчно надалеч, така че да бъде предпазен от каквото и да е по-нататъшно образуване на долна точка на дъга та, което се предпочита пред преместването от външния елек• · · • ·
трод 1 срещу централния електрод 3. Оптималното позициониране на спомагателния електрод 2 може да се настройва с помощта на контролното оборудване, което измерва, например, тока между тях. Оптималното позициониране се постига, когато средната стойност на интензитета на тока през спомагателния електрод 2 достигне минимум.
Дъгата в плазмената горелка съгласно изобретението се изтласква извън края на електродите. Причината за това са самостоятелните електромагнитни сили в дъгата и газа, който тече в пространството между електродите и изтласква дъгата навън. Дъгата става толкова дълга, че тя евентуално се прекъсва и угасва.
Когато дъгата между външния електрод 1 и централния електрод 3 загасне, тя може веднага да бъде запалена отново между централния електрод 3 и спомагателния електрод 2. Интензитетът между тези електроди е достатъчен, така че позволява емисията на електрони от повърхността на електрода, който има висока температура, и по този начин дъгата се запалва моментално. Така не се регистрира прекъсване на енергията, тъй като основният ток се движи между външния електрод 1 и спомагателния електрод 2.
Най-долната точка на дъгата след това се премества от спомагателния електрод 2 към външния електрод 1. Електродите имат толкова висока температура, че те емитират електрони към областта около електродите и дъгата между външния електрод 1 и централния електрод 3 се създава отново само след няколко милисекунди, след като тя е загаснала.
По време на работа дъгата непрекъснато загасва и отново се запалва, както е описано по-горе. Поради това спомагателният електрод 2, който също може да бъде наречен запалващ • >
електрод, е абсолютно необходим за непрекъснатата работа на плазмената горелка съгласно изобретението.
• ·· • ···· · ··· • · · · · · · ······· • ·..··..· ··’ :
Claims (3)
- Патентни претенции1. Плазмена горелка с непреместваща се дъга, конструирана за източник на енергия, например, за химически процеси, притежаваща няколко тръбни електрода, разположени коаксиално вътрешно един на друг, които са за предпочитане електрически изолирани един от друг и притежават изводи за подаване на електроенергия, и могат да бъдат свързани с променлив или прав ток и, за предпочитане са снабдени с аксиална магнитна f’' бобина, разположена в работната зона на дъгата, и електроW дите са изработени от неметален материал с висока точка на топене, и газът, от който се получава плазмата и/или реагентът се подава през централния електрод и в пръстеновидните пространства между електродите, характеризираща се с това, че се използват поне три електрода, включващи външен електрод (1), спомагателен електрод (2) и централен електрод (3), при което електродите (1, 2 и 3) могат да се преместват аксиално един спрямо друг и спомагателният електрод (2) представлява запалващ електрод, който е електрически свързан с един от другите електроди (1, 3), така че тези два електрода имат същата полярност и напрежение и по време на работа спомагателният електрод (2) се изтегля от плазмената зона.
- 2. Плазмена горелка съгласно претенция 1, характеризираща се с това, че разстоянието между спомагателния електрод (2) и плазмената зона се контролира по такъв начин, че през него да преминава минимален ток.
- 3. Плазмена горелка съгласно претенция 1, характеризираща се с това, че разстоянието между спомагателния електрод (2), свързан с единия полюс и електрода (1 или 3), свързан с другия полюс във веригата за захранване е такова, че между тях прескача електрическа искра, когато е подадено работно напрежение.
Applications Claiming Priority (2)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
NO914907A NO174450C (no) | 1991-12-12 | 1991-12-12 | Anordning ved plasmabrenner for kjemiske prosesser |
PCT/NO1992/000195 WO1993012633A1 (en) | 1991-12-12 | 1992-12-11 | A torch device for chemical processes |
Publications (2)
Publication Number | Publication Date |
---|---|
BG98846A true BG98846A (bg) | 1995-05-31 |
BG61117B1 BG61117B1 (bg) | 1996-11-29 |
Family
ID=19894682
Family Applications (1)
Application Number | Title | Priority Date | Filing Date |
---|---|---|---|
BG98846A BG61117B1 (bg) | 1991-12-12 | 1994-06-13 | Плазмена горелка за химически процеси |
Country Status (27)
Country | Link |
---|---|
US (1) | US5486674A (bg) |
EP (1) | EP0616753B1 (bg) |
JP (1) | JP2577311B2 (bg) |
KR (1) | KR100239278B1 (bg) |
CN (1) | CN1049554C (bg) |
AT (1) | ATE163343T1 (bg) |
AU (1) | AU660059B2 (bg) |
BG (1) | BG61117B1 (bg) |
BR (1) | BR9206893A (bg) |
CA (1) | CA2117331C (bg) |
CZ (1) | CZ282814B6 (bg) |
DE (1) | DE69224483T2 (bg) |
DK (1) | DK0616753T3 (bg) |
DZ (1) | DZ1643A1 (bg) |
EG (1) | EG19811A (bg) |
ES (1) | ES2112341T3 (bg) |
FI (1) | FI942757A0 (bg) |
HU (1) | HU215324B (bg) |
MA (1) | MA22736A1 (bg) |
MX (1) | MX9207191A (bg) |
MY (1) | MY108197A (bg) |
NO (1) | NO174450C (bg) |
PL (1) | PL170153B1 (bg) |
RU (1) | RU2074533C1 (bg) |
SK (1) | SK278393B6 (bg) |
VN (1) | VN275A1 (bg) |
WO (1) | WO1993012633A1 (bg) |
Families Citing this family (37)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
FI954843A (fi) * | 1995-10-11 | 1997-04-12 | Valtion Teknillinen | Menetelmä ja laite plasman muodostamiseksi |
SE511139C2 (sv) * | 1997-11-20 | 1999-08-09 | Hana Barankova | Plasmabearbetningsapparat med vridbara magneter |
US6117401A (en) * | 1998-08-04 | 2000-09-12 | Juvan; Christian | Physico-chemical conversion reactor system with a fluid-flow-field constrictor |
CA2353392C (en) | 1998-12-04 | 2010-10-05 | Cabot Corporation | Process for production of carbon black |
US6348670B2 (en) * | 2000-03-03 | 2002-02-19 | Inli, Llc | Energy storage apparatus and discharge device for magnetic pulse welding and forming |
DE10140298B4 (de) * | 2001-08-16 | 2005-02-24 | Mtu Aero Engines Gmbh | Verfahren zum Plasmaschweißen |
CA2584508A1 (en) * | 2002-05-09 | 2003-11-09 | Institut National De La Recherche Scientifique | Method for producing single-wall carbon nanotubes |
FR2897747B1 (fr) * | 2006-02-23 | 2008-09-19 | Commissariat Energie Atomique | Torche a plasma a arc transfere |
US8911596B2 (en) | 2007-05-18 | 2014-12-16 | Hope Cell Technologies Pty Ltd | Method and apparatus for plasma decomposition of methane and other hydrocarbons |
WO2011022761A1 (en) * | 2009-08-25 | 2011-03-03 | Hope Cell Technologies Pty Ltd | Method and apparatus for plasma decomposition of methane and other hydrocarbons |
MX2012009567A (es) | 2010-02-19 | 2012-10-01 | Cabot Corp | Metodo para la produccion de negro de humo con el uso de materia prima precalentada y aparato para su aplicacion. |
CN103098557A (zh) * | 2011-01-17 | 2013-05-08 | 深圳市泓耀环境科技发展股份有限公司 | 固体燃料燃烧添加剂等离子化装置及使用方法 |
US9289780B2 (en) * | 2012-03-27 | 2016-03-22 | Clearsign Combustion Corporation | Electrically-driven particulate agglomeration in a combustion system |
KR101249457B1 (ko) * | 2012-05-07 | 2013-04-03 | 지에스플라텍 주식회사 | 비이송식 공동형 플라즈마 토치 |
CA2903377C (en) | 2013-03-15 | 2018-01-02 | Cabot Corporation | A method for producing carbon black using an extender fluid |
US10138378B2 (en) | 2014-01-30 | 2018-11-27 | Monolith Materials, Inc. | Plasma gas throat assembly and method |
US10100200B2 (en) | 2014-01-30 | 2018-10-16 | Monolith Materials, Inc. | Use of feedstock in carbon black plasma process |
US10370539B2 (en) | 2014-01-30 | 2019-08-06 | Monolith Materials, Inc. | System for high temperature chemical processing |
US11939477B2 (en) | 2014-01-30 | 2024-03-26 | Monolith Materials, Inc. | High temperature heat integration method of making carbon black |
WO2015116943A2 (en) * | 2014-01-31 | 2015-08-06 | Monolith Materials, Inc. | Plasma torch design |
US9574086B2 (en) | 2014-01-31 | 2017-02-21 | Monolith Materials, Inc. | Plasma reactor |
JP2018502804A (ja) | 2014-10-31 | 2018-02-01 | ドイチェ ルフトハンザ アクチェンゲゼルシャフト | 合成ガスの製造方法およびプラント |
GB2532195B (en) * | 2014-11-04 | 2016-12-28 | Fourth State Medicine Ltd | Plasma generation |
MX2017009981A (es) | 2015-02-03 | 2018-01-25 | Monolith Mat Inc | Sistema generador de negro de humo. |
US10618026B2 (en) | 2015-02-03 | 2020-04-14 | Monolith Materials, Inc. | Regenerative cooling method and apparatus |
CA3032246C (en) | 2015-07-29 | 2023-12-12 | Monolith Materials, Inc. | Dc plasma torch electrical power design method and apparatus |
MX2018003122A (es) | 2015-09-14 | 2018-06-19 | Monolith Mat Inc | Negro de humo de gas natural. |
CA3060482C (en) | 2016-04-29 | 2023-04-11 | Monolith Materials, Inc. | Secondary heat addition to particle production process and apparatus |
MX2018013161A (es) | 2016-04-29 | 2019-06-24 | Monolith Mat Inc | Metodo y aparato para inyector de antorcha. |
MX2019010619A (es) | 2017-03-08 | 2019-12-19 | Monolith Mat Inc | Sistemas y metodos para fabricar particulas de carbono con gas de transferencia termica. |
CN115637064A (zh) | 2017-04-20 | 2023-01-24 | 巨石材料公司 | 颗粒系统和方法 |
EP3635748B1 (en) * | 2017-06-07 | 2024-05-22 | University of Washington | Plasma confinement system and methods for use |
EP3676220A4 (en) | 2017-08-28 | 2021-03-31 | Monolith Materials, Inc. | PARTICLE GENERATION SYSTEMS AND METHODS |
WO2019084200A1 (en) | 2017-10-24 | 2019-05-02 | Monolith Materials, Inc. | PARTICULAR SYSTEMS AND METHODS |
EP4101900A1 (en) | 2021-06-10 | 2022-12-14 | Orion Engineered Carbons GmbH | Sustainable carbon black formation |
DE102022124117A1 (de) * | 2022-09-20 | 2024-03-21 | Caphenia Gmbh | Plasma-Reaktor |
WO2024079322A1 (de) * | 2022-10-13 | 2024-04-18 | Graforce Gmbh | Plasmaelektrodenanordnung und plasmalysevorrichtung |
Family Cites Families (15)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
DE1514440A1 (de) * | 1965-04-12 | 1969-08-21 | Siemens Ag | Plasmabrenner |
US3575568A (en) * | 1967-06-08 | 1971-04-20 | Rikagaku Kenkyusho | Arc torch |
FR2118358A5 (bg) * | 1970-12-18 | 1972-07-28 | Anvar | |
US3832513A (en) * | 1973-04-09 | 1974-08-27 | G Klasson | Starting and stabilizing apparatus for a gas-tungsten arc welding system |
US4009413A (en) * | 1975-02-27 | 1977-02-22 | Spectrametrics, Incorporated | Plasma jet device and method of operating same |
DE2900330A1 (de) * | 1978-01-09 | 1979-07-12 | Inst Elektroswarki Patona | Verfahren zur plasmaerzeugung in einem plasma-lichtbogen-generator und vorrichtung zur durchfuehrung des verfahrens |
JPS5546266A (en) * | 1978-09-28 | 1980-03-31 | Daido Steel Co Ltd | Plasma torch |
US4341941A (en) * | 1979-03-01 | 1982-07-27 | Rikagaku Kenkyusho | Method of operating a plasma generating apparatus |
US4481636A (en) * | 1982-05-05 | 1984-11-06 | Council For Mineral Technology | Electrode assemblies for thermal plasma generating devices |
DE3328777A1 (de) * | 1983-08-10 | 1985-02-28 | Fried. Krupp Gmbh, 4300 Essen | Plasmabrenner und verfahren zu dessen betreiben |
EP0202352A1 (de) * | 1985-05-22 | 1986-11-26 | C. CONRADTY NÜRNBERG GmbH & Co. KG | Plasmabrenner |
NO163412B (no) * | 1988-01-25 | 1990-02-12 | Elkem Technology | Plasmalanse. |
US5144110A (en) * | 1988-11-04 | 1992-09-01 | Marantz Daniel Richard | Plasma spray gun and method of use |
DE3840485A1 (de) * | 1988-12-01 | 1990-06-07 | Mannesmann Ag | Fluessigkeitsgekuehlter plasmabrenner mit uebertragenem lichtbogen |
FR2654294B1 (fr) * | 1989-11-08 | 1992-02-14 | Aerospatiale | Torche a plasma a amorcage par court-circuit. |
-
1991
- 1991-12-12 NO NO914907A patent/NO174450C/no not_active IP Right Cessation
-
1992
- 1992-12-10 MY MYPI92002276A patent/MY108197A/en unknown
- 1992-12-11 SK SK718-94A patent/SK278393B6/sk unknown
- 1992-12-11 CA CA002117331A patent/CA2117331C/en not_active Expired - Fee Related
- 1992-12-11 EP EP92924938A patent/EP0616753B1/en not_active Expired - Lifetime
- 1992-12-11 VN VNS-441/92A patent/VN275A1/vi unknown
- 1992-12-11 AU AU30973/92A patent/AU660059B2/en not_active Ceased
- 1992-12-11 BR BR9206893A patent/BR9206893A/pt not_active IP Right Cessation
- 1992-12-11 RU RU9294030807A patent/RU2074533C1/ru active
- 1992-12-11 DE DE69224483T patent/DE69224483T2/de not_active Expired - Fee Related
- 1992-12-11 US US08/244,295 patent/US5486674A/en not_active Expired - Fee Related
- 1992-12-11 MA MA23026A patent/MA22736A1/fr unknown
- 1992-12-11 CN CN92115318A patent/CN1049554C/zh not_active Expired - Fee Related
- 1992-12-11 KR KR1019940702020A patent/KR100239278B1/ko not_active IP Right Cessation
- 1992-12-11 ES ES92924938T patent/ES2112341T3/es not_active Expired - Lifetime
- 1992-12-11 CZ CZ941459A patent/CZ282814B6/cs not_active IP Right Cessation
- 1992-12-11 WO PCT/NO1992/000195 patent/WO1993012633A1/en active IP Right Grant
- 1992-12-11 MX MX9207191A patent/MX9207191A/es not_active IP Right Cessation
- 1992-12-11 HU HU9401707A patent/HU215324B/hu not_active IP Right Cessation
- 1992-12-11 PL PL92304119A patent/PL170153B1/pl unknown
- 1992-12-11 DK DK92924938.1T patent/DK0616753T3/da active
- 1992-12-11 JP JP5510805A patent/JP2577311B2/ja not_active Expired - Lifetime
- 1992-12-11 AT AT92924938T patent/ATE163343T1/de not_active IP Right Cessation
- 1992-12-12 DZ DZ920155A patent/DZ1643A1/fr active
- 1992-12-12 EG EG77192A patent/EG19811A/xx active
-
1994
- 1994-06-10 FI FI942757A patent/FI942757A0/fi unknown
- 1994-06-13 BG BG98846A patent/BG61117B1/bg unknown
Also Published As
Similar Documents
Publication | Publication Date | Title |
---|---|---|
BG98846A (bg) | Плазмена горелка за химически процеси | |
CA2442356C (en) | A combined type cathode and a plasma ignition device using the same | |
US4564740A (en) | Method of generating plasma in a plasma-arc torch and an arrangement for effecting same | |
US3562486A (en) | Electric arc torches | |
EP0616755B1 (en) | A torch device for chemical processes | |
US4289949A (en) | Plasma burners | |
CS204664B1 (en) | Non-consumable electrode for the plasma welding and method of making the same | |
AU2015258742A1 (en) | Energy efficient high power plasma torch | |
US3369067A (en) | Nonconsumable annular fluid-cooled electrode for arc furnaces | |
US3730961A (en) | Arc ignition by seeded gas | |
US4414672A (en) | Plasma-arc furnace | |
SU792614A1 (ru) | Электродуговой подогреватель газа | |
KR100493731B1 (ko) | 플라즈마 발생장치 | |
SU880654A1 (ru) | Горелка дл плазменной обработки материалов | |
SU694314A1 (ru) | Устройство дл сварки неплав щимс электродом в вакууме | |
SU1003392A1 (ru) | Плазменнодугова печь дл плавки металла | |
SU593854A1 (ru) | Многоканальный полый катод к горелкам дл дуговой сварки в вакууме | |
SU1637985A1 (ru) | Неплав щийс электрод дл дуговой сварки в среде защитных газов | |
SU919839A2 (ru) | Неплав щийс электрод дл дуговых процессов | |
RU2174065C2 (ru) | Способ повышения ресурса работы плазмотрона при плазменно-дуговой обработке материалов | |
WO1997033458A2 (en) | Device for plasma cutting of metals | |
UA77739C2 (en) | Method for generating plasma in arc-plasmous heater | |
Romheld et al. | Low-pressure switching plasmas with axial magnetic field stabilization | |
PL135745B1 (en) | Method of generation of plasma,especially of hydrogen plasma |