FI83018C - Kompositioner med foerdroejd utloesning foer biologiskt aktiva material. - Google Patents
Kompositioner med foerdroejd utloesning foer biologiskt aktiva material. Download PDFInfo
- Publication number
- FI83018C FI83018C FI843000A FI843000A FI83018C FI 83018 C FI83018 C FI 83018C FI 843000 A FI843000 A FI 843000A FI 843000 A FI843000 A FI 843000A FI 83018 C FI83018 C FI 83018C
- Authority
- FI
- Finland
- Prior art keywords
- melamine
- granules
- binder
- urea
- weight
- Prior art date
Links
Classifications
-
- A—HUMAN NECESSITIES
- A01—AGRICULTURE; FORESTRY; ANIMAL HUSBANDRY; HUNTING; TRAPPING; FISHING
- A01N—PRESERVATION OF BODIES OF HUMANS OR ANIMALS OR PLANTS OR PARTS THEREOF; BIOCIDES, e.g. AS DISINFECTANTS, AS PESTICIDES OR AS HERBICIDES; PEST REPELLANTS OR ATTRACTANTS; PLANT GROWTH REGULATORS
- A01N25/00—Biocides, pest repellants or attractants, or plant growth regulators, characterised by their forms, or by their non-active ingredients or by their methods of application, e.g. seed treatment or sequential application; Substances for reducing the noxious effect of the active ingredients to organisms other than pests
- A01N25/12—Powders or granules
-
- C—CHEMISTRY; METALLURGY
- C05—FERTILISERS; MANUFACTURE THEREOF
- C05C—NITROGENOUS FERTILISERS
- C05C9/00—Fertilisers containing urea or urea compounds
-
- C—CHEMISTRY; METALLURGY
- C05—FERTILISERS; MANUFACTURE THEREOF
- C05G—MIXTURES OF FERTILISERS COVERED INDIVIDUALLY BY DIFFERENT SUBCLASSES OF CLASS C05; MIXTURES OF ONE OR MORE FERTILISERS WITH MATERIALS NOT HAVING A SPECIFIC FERTILISING ACTIVITY, e.g. PESTICIDES, SOIL-CONDITIONERS, WETTING AGENTS; FERTILISERS CHARACTERISED BY THEIR FORM
- C05G3/00—Mixtures of one or more fertilisers with additives not having a specially fertilising activity
- C05G3/60—Biocides or preservatives, e.g. disinfectants, pesticides or herbicides; Pest repellants or attractants
Landscapes
- Life Sciences & Earth Sciences (AREA)
- Pest Control & Pesticides (AREA)
- General Health & Medical Sciences (AREA)
- Plant Pathology (AREA)
- Chemical & Material Sciences (AREA)
- Organic Chemistry (AREA)
- Health & Medical Sciences (AREA)
- Toxicology (AREA)
- Agronomy & Crop Science (AREA)
- Engineering & Computer Science (AREA)
- Dentistry (AREA)
- Wood Science & Technology (AREA)
- Zoology (AREA)
- Environmental Sciences (AREA)
- Fertilizers (AREA)
- Agricultural Chemicals And Associated Chemicals (AREA)
- Medicinal Preparation (AREA)
- Acyclic And Carbocyclic Compounds In Medicinal Compositions (AREA)
Description
1 83018
Biologisesti aktiivisia aineita jatkuvasti vapauttavat koostumukset - Kompositioner med fördröjd utlösning för biologiskt aktiva material Tämä keksintö koskee maanviljelyksessä käytettäviä, biologisesti aktiivisia aineita sisältäviä koostumuksia, joilla saadaan aikaan biologisesti aktiivisten aineiden hidas vapautuminen ja jatkuva vaikutus. Keksintö koskee erityisemmin viljelykasvien tuotannossa käytettävää raemaista tuotetta, joka on formuloitu vapauttamaan hitaasti biologisesti aktiivista ainetta kuten herbisidiä. Tämä raemainen tuote voidaan levittää maaperään tavanomaisilla laitteilla. Se formuloidaan siten,, että siitä'saadaan pääasiallisesti kasviravinteiden typpi.
Parempia maanviljelyksessä käytettäviä kemikaaleja ja niitä sisältäviä formulaatioita kehitetään ja tarvitaan jatkuvasti. Lannoiteaineiden alueella on esimerkiksi ammoniumnitraatin, joka sisältää 34 % N:ää, käyttö ollut yleisesti vähenevää markkinaprosentteina vuodesta 1965 lähtien, vaikka se on yhä vielä toisella tilalla ammoniakin jälkeen, joka sisältää 82 % . N:ää. Syynä tähän on typpeä enemmän sisältävien aineiden, ammoniakin, jossa on 82 % N:ää, ja urean, jossa on vastaavasti 46 % N:ää, lisääntynyt käyttö. Urean käyttö on viime vuosina tapahtuneen kehityksen tulosta, ja sitä on osaltaan saattanut olla edesauttamassa halu vähentää laivauskustannuksia.
Nämä edellä mainitut typpilannoiteaineet ovat veteen helposti liukenevia. Ne ovat siksi alttiina uuttumiselle, ja niiden käyttäminen johtaa niiden sisältämän typen nopeaan vapautumiseen. Koska niitä on tällöin levitettävä useita kertoja kasvun ylläpitämiseksi tai levitettävä yhden kerran ottamalla huomioon suuremmat uiittumishäviöt, on tästä syystä suoritettu paljon, joka koskee hitaasti vapautuvia typpilannoiteaineita koskevaa kehittelytyötä. Tällaisissa aineissa menetetään tavallisesti jonkin verran typpipitoisuudesta typen saatavuuden kustannuksella.
2 83018
Melamiinin ja sen hydrolyysituotteiden, ammeliinin, ammelidin ja syanuurihapon sekä lähisukuisen aineen disyandiamidin (syanoguanidiinin) on katsottu usein sopivan lannoiteaine-koostumuksissa käytettäviksi potentiaalisiksi typpilähteiksi tai käytettäviksi typpilähteinä sellaisinaan. Melamiinin ja disyandiamidin typpipitoisuus on molemmissa yli 66 %, eli noin kaksi kolmannesta niiden painosta on typpeä. Jos melamiinia voitaisiin käyttää lannoiteaineena, saataisiin sillä ilmeisen selvästi runsaasti typpeä käytettyä painomäärää kohden.
Kaupallisesti valmistettua melamiinia on valitettavasti saatavilla vain hienojakoisena kiteisenä jauheena tai partik-kelimaisen melamiinin vesilietteenä. Se valmistetaan tavallisesti erittäin hienojakoisten kiteiden muodossa, koska melamiinin nykyiset lopputuotemarkkinat, kuten esimerkiksi mela-miini-formaldehydihartsien valmistus ja tulta pidättävien maalien valmistus, vaativat pienikokoisia partikkeleita. Erään kaupallisesti saatavan kuivan melamiinituotteen tyypillinen seula-analyysi on seuraava United States Standard Sieve-seuloilla suoritettuna:
Seula-analyysi Seulalle jäänyt määrä, % 40 mesh (-400 ym) 0-0,1 40-50 mesh (-400-290 ym) 0-0,1 50-60 mesh (290-250 ym) 0-0,3 60-80 mesh (250-177 ym) 0,5-5,0 80-100 mesh (177-149 ym) 1,0-5,0 100-200 mesh (149-74 ym) 13-30 200-325 mesh (74-44 ym) 13-30 Läpi 325 mesh 44 ym:n läpi 40-60
Toiset kaupallisesti saatavat melamiinituotteet saattavat olla jonkin verran karkeampia, mutta suurin osa partikkeleista on kooltaan alle 40 mesh (~400 ym). Tätä nykyä valmistettavan kaupallisen kuivan melamiinin käyttäminen sellaisenaan lannoiteaineena on epäkäytännöllistä pienten partikkelikokojen johdosta. Pienimmät partikkelit ovat erittäin pieniä ja jauhemaisia ja niiden kokoa on erittäin hankala mitata.
li 3 83018
Tutkimukset melamiinin mahdollisesta käytöstä lannoitteiden typpilähteenä ovat viime aikoihin asti johtaneet negatiivisiin, epämääräisiin ja ristiriitaisiin tuloksiin. Aikaisempien tutkimuksien antaman kokonaiskuvan perusteella ei kukaan alan ammattilainen käyttäisi tai edes yrittäisi käyttää mela-miinia ja sen suoloja ja samansukuisia yhdisteitä ammeliinia, ammelidia ja syanuurihappoa lannoiteaineina. On olemassa liian monia muita aineita, jotka ovat helposti saatavilla, aikatestattuja, joiden tiedetään toimivan hyvin ja olevan vapaita toksisuudesta. Melamiinilla on lisäksi yleensä hyvin korkea hinta verrattuna kilpailukykyisimpiin tuotteisiin.
Jossain määrin samanlainen maanviljelyskemiallinen ongelma on biosidien, kasvien kasvun säätelyaineiden ja muiden biologisesti aktiivisten aineiden formulointi hitaasti tai hallitulla nopeudella vapautuviin muotoihin.
Biosidien hitaasti vapautuvien formulaatioiden eräänä perustarkoituksena on pidentää perättäisten levitysten välistä aikaa ja säästää siten levitykseen liittyviä työkustannuksia. Toinen tärkeä tarkoitus on parantaa biosidin tehokkuutta saamalla aikaan jatkuva, mutta tehokas, alhaisella nopeudella tapahtuva ja tietyn ajan kestävä vapautuminen toisin kuin aikaisemmassa, tehottomassa menetelmässä, jossa biosidiä levitetään useita kertoja tiettynä ajanjaksona, minkä seurauksena päästään lyhyitä aikoja kestäviin korkeisiin biosidipitoi-suuksiin ja tehokkuuksiin ja pitkiä aikoja kestäviin alhaisiin tai olemattomiin pitoisuuksiin.
Pestisidien hallittu vapautuminen pidentää käsittelyjen välisiä ajanjaksoja ja pienentää tietyn ajan kestäväksi tarkoitetun vaikutuksen vaatimaa annosmäärää, mikä pienentää siten ympäristöön kohdistuvaa kertavaikutusta. Ekologiselta kannalta tarkastellen pestisidien hallittu vapautuminen pidentää siten pysymättömän aineen säilymisaikaa käsittelypaikalla.
* 4 83018
Silloin, kun hitaasti kasvaville viljelykasveille, kuten esimerkiksi puille, käytetään pelkästään lannoiteainetta, voivat taimien kanssa kilpailevat rikkakasvit stimuloitua kasvamaan niin voimakkaasti, että ne vahingoittavat taimikkoa vakavasti. Kasvuun tarvittavasta vedestä, valosta ja ravinteista puiden kanssa kilpailevien rikkakasvien voimakas kasvu voi siten mitätöidä lannoituksen tuloksena odotetut myönteiset vaikutukset. Jos lannoiteaineita, kuten esimerkiksi ureaa ja/tai ammoniumsuoloja, käytetään riittävä määrä sikäli, että vaikutukset voidaan havaita merkityksellisen ajanjakson kuluessa, voi lannoituksen tehottomuuden lisäksi ilmetä myös suola-stressistä johtuvia toksisia vaikutuksia. Tämän välttäminen useilla, pienillä määrillä suoritettavilla levityksillä ei usein ole käytännöllistä, kun kyseessä on puiden kasvatus.
On olemassa muutamia patentteja ja julkaisuja, joissa esitetään, että melamiini ja ainakin jotkut sen hydrolyvsituotteista ovat sopivia lannoiteaineiksi. Tavallista on, että näitä väittämiä eivät tue mittaustulokset tai kenttätestistä saatu aineisto. Tällaiset väittämät näyttävät pikemminkin olevan toiveajattelua edustavia ennustuksia, sillä kun kokeita on suoritettu, ovat johtopäätökset olleet usein negatiivisia. Vertaile siis patenteissa US 1 870 346, GB 605 829 ja DE 928 835 esitettyjä väittämiä. Teoksessa Hayase, 1967, "On the slowly available nitrogen fertilizers", osa 1, sivut 129, 302, 303; Bull. Nat. Inst. Agr. Sci. (Japan), Series B, n:o 18; japaninkielinen, varustettu englanninkielisellä tiivistelmällä, esitettyihin, testien perusteella saatuihin negatiivisiin näkökantoihin.
Hauck ja Stephenson julkaisivat vuonna 1964 artikkelin aikakausjulkaisussa Agricultural and Food Chemistry 12^, 147-151, jossa esitettiin symmetristen triatsiinien muuttumisnopeus maaperässä kasveille käyttökelpoiseen muotoon. Tekijöiden melamiinin, hapon ja metalli-ionien muodostamiksi rakeiksi kutsumat muodot valmistettiin muodostamalla useista aineista kuivattuja tahtaita, jotka sitten murskattiin ja seulottiin.
n 5 83018 Tällaisia aineita olivat esimerkiksi melamiinin ja fosforihapon, melamiinin ja typpihapon ja melamiinin ja ferriammoniumsul-faatin muodostamat seokset. Tekijät päätyivät yleisesti ottaen negatiivisiin johtopäätöksiin.
ZA-patentissa 735 583 esitetään typpilannoitesuolakoostumuksia, jotka sisältävät kationinvaihtohartsin, johon on sitoutunut kemiallisesti typpiemäs kuten esimerkiksi melamiini. Patentissa esitetään myös, että tiettyjä hitaasti vapautuvia typpi-lähteitä, kuten esimerkiksi urea-formaldehydihartseja, on sekoitettu nopeasti vapautuvan typpilannoiteaineen, kuten esimerkiksi nitraatin kanssa, jotta saataisiin aikaan suurempi lannoituksen alkuvaikutus.
Samanaikaisesti, kun tutkittiin melamiinin ja sen hydrolyysi-tuotteiden käyttämistä lannoitteiden typenlähteinä lannoitteen typen hitaan, pitkäkestoisen vapautumisen aikaansaamiseksi, työskenneltiin toisaalla biologisesti aktiivisten aineiden hallitusti vapautuvien muotojen kehittämiseksi. Aikaisemmin oli saatu aikaan biosidien haluttu hallittu vapautuminen sitomalla biosidit polymeerimatriisiin esim. sulkemalla pallosien sisään, jolloin esim. tuholaistentorjunta-ainetta ympäröi sen sisään sulkeva polymeerikaIvo, jonka läpi se voi kulkea diffun-doitumalla, suodattumalla tai hajottuaan; dispergoimalla pesti-sidi elastomeeriin tai muoviin, josta pestisidi vapautuu uuttumalla tai diffundoitumalla; sitomalla pestisidi kemiallisesti polymeeriin siten, että sidottu pestisidi vapautuu hitaasti polymeerisestä rungosta tuholaisten vaivaaman ympäristön olosuhteissa. Aikaisemmissa yrityksissä ei kuitenkaan päästä kaikkeen tavoiteltuun yhden tai useamman asian suhteen. Ne ovat yleensä myös kalliita menetelmiä, ja jotkut esitetyistä polymeerisistä aineista eivät joko ole luonnossa biologisesti hajoavia tai hajoavat niin hitaasti, että tämä on hyödytön ominaisuus.
US-patentissa 3 074 845 on esitetty biologisesti aktiivisten koostumuksien, kuten esimerkiksi insektisidien, fungisidien, 6 83018 herbisidien, nematosidien ja muiden biosidien sekä kasvien kasvunsäätelyaineiden kestovaikutus. Biologisesti aktiivinen aine formuloidaan inertin kantaja-aineen ja amino-aldehydi-hartsin kanssa. Formulaatio valmistetaan imeyttämällä inertti kantaja-aine ensiksi biologisesti aktiivisella aineella, päällystämällä imeytetty kantaja-aine amino-aldehydihartsilla ja polymeroimalla sitten in situ. Sopivia hartseja ovat urea-formaldehydi-, melamiini-formaldehydi- ja urea-melamiini-formaldehydiharts it.
US-patentissa 3 223 513 on esitetty samanlaisia kestovaikut-teisia koostumuksia, joissa biologisesti aktiivinen aine sekoitetaan monomeeristen amido- ja monomeeristen aldehydireagens-sien kanssa, jonka jälkeen reagoivat aineet polymeroidaan amino-aldehydihartsin valmistamiseksi in situ. Kun biologisesti aktiivinen aine ja hartsin muodostavat reagenssit sekoitetaan yhteen, saadaan aktiivinen aine sulkeutumaan hartsin sisään, ja saadun tuotteen fysikaalinen muoto on rakenteeltaan seulamainen tai sienimäinen ja sisältää polymeerin välitiloissa aktiivisen aineen molekyylejä.
BE-patentissa 885 166 on esitetty hienojakoisten oartikkeleiden yksinkertainen fysikaalinen seos, jotka partikkelit muodostuvat (1) raelamiinista, joka on uudelleenkiteytetty tiettyjen fytotok-sisten epäpuhtauksien poistamiseksi, ja (2) 2,4-diklorofenoksi-etikkahapon (2,4-D) hallitusti vapautuvasta muodosta. 2,4-D:n edullinen hallitusti vapautuva muoto on valmistettu sekoittamalla hyvin yhteen tai sulattamalla yhteen yhtä suuret paino-osat sulfaattiprosessin ligniiniä ja 2,4-D:a ja ekstrudoimalla tuloksena saatu seos halutun kokoiseksi pilleri- tai hiutale-muodoksi.
Äskettäin on esitetty US-patentissa 4 283 387 hallitusti vapautuvia biologisesti aktiivisia koostumuksia, jotka ovat samanlaisia kuin edellä mainitussa US-patentissa 3 223 513 esitetyt koostumukset. US-patentissa 4 283 387 seos, joka koostuu 8301 8 7 karbinolia sisältävästä orgaanisesta polymeeristä, polymeerin ristisitovista reagensseista sekä biologisesti aktiivisesta aineesta, hydrolysoidaan biologisesti aktiivisen aineen vapautumista sääteleväksi polymeeriseksi verkkorakenteeksi.
US-patentissa 3 172 752 on esitetty erilainen menetelmä. Eräässä suoritusmuodossa sekoitetaan herbisidi, fungisidi tai insek-tisidi aktiivilietteen kanssa. Seos adsorboidaan sitten laajennetun perliitin partikkeleiden huokosiin, joista muutamat ovat kapillaarisia. Partikkelien päälle ruiskutetaan sen jälkeen urea-formaldehydiliuosta, joka muodostaa kovetuttuaan ja kuivuttuaan hyvin hitaasti liukenevan kerroksen kunkin partikkelin päälle.
Tämän keksinnön erään suoritusmuodon mukaisesti valmistetaan raemaisia koostumuksia, jotka toimivat biologisesti aktiivisen aineen (BAM = biologisesti aktiivinen materiaali) hitaasti vapautuvana lähteenä maanpinnan päällä tai alla. Rakeet voidaan valmistaa tunnetuilla menetelmillä, ja ne voivat olla agglome-raattien tai helmien muotoisia. Joihinkin tarkoituksiin voivat suuret lohkareet olla haluttuja. Keksinnön oleelliset tunnusmerkit on esitetty oheisissa patenttivaatimuksissa.
Keksinnön perusajatuksena on se, että biologisesti aktiivinen aine (BAM), joka on sekoitettu hyvin typpilähteen, kuten melamiinin, partikkeleiden kanssa yhteen ja valmistettu esim. raemaiseen muotoon, on suojattu auringonvalon ja hapen hajottavilta vaikutuksilta, veden liuottavalta vaikutukselta, tuulen ja auringon höyrystäviltä vaikutuksilta sekä myös mikro-organismien aikaansaamalta mikrobiologiselta hajoamiselta, jolloin sen käytettävissä oleva vaikutusaika pitenee. Melamiinin asemesta voidaan käyttää muita, aiemmin jo mainittuja huonosti liukenevia typpilähteitä, kuten esim. bentsoguanamiinia, disy-andiamidia, ammeliinia, ammelidia, syanuurihappoa, niiden seoksia, niiden sekä melamiinin fysiologisesti hyväksyttäviä epäorgaanisia ja orgaanisia suoloja sekä näiden seoksia. Mela-miini ja sen suolat ovat edullisia typpilähdeaineita.
8 83018 Tämän keksinnön mukaiset raemaiset koostumukset sisältävät BAM:a, edullisesti partikkelimaisen kiinteän aineen muodossa, sideainetta ja hitaasti vapautuvaa lannoitetyppilähdettä, jolle on ominaista huono liukoisuus pH:ssa 7 20°C:een veteen sekä hidas muuttuminen maaperässä muotoon, joka on maaperässä kasvavien kasvien kasvulle käyttökelpoinen. Hitaasti vapautuva typpilähde valitaan ryhmästä, johon kuuluvat melamiini sekä muut samansukuiset, edellä jo mainitut aineet. Voidaan käyttää mitä tahansa sellaista BAM:aa, joka ei haittaa typpi-lähteen liukenemista eikä siihen kasveille ravintoarvoa omaavan typen muodon muodostumiseen osallistuvia mikro-organismeja.
Sideaineella, joka pitää biologisesti aktiivisen aineen partikkelit ja typpi lähteen partikkelit yhdessä, on raemaisessa muodossa edullisesti ravintoarvoa kasveille. Sideaine voi olla edullisessa suoritusmuodossa helposti liukeneva lannoiteaine, joka toimii typpi lähteenä. Jos sideaine on veteen liukenematon tai vain vähän tai huonosti liukeneva aine, voi se kuitenkin itse olla toinen hitaasti vapautuva typpilähde tai sillä ei mahdollisesti ole ravintoarvoa.
Raemaisten tuotteiden täytyy olla sopivia lujuudeltaan, kool-i taan ja painoltaan mekaanisesti maaperälle tai maahan levitettäviksi. Raemaiset tuotteet valmistetaan edullisesti agglo-meraattien, helmien tai hiutaleiden muotoon.
Keksintö on siten edullisessa suoritusmuodossaan biologisesti aktiivisen aineen lähteenä käytettävä kiinteä raemainen koostumus, josta biologisesti aktiivinen aine vapautuu hitaasti maaperään, kun koostumus on siihen levitetty. Tämä koostumus koostuu seuraavien aineiden seoksesta: (a) biologisesti aktiivisen aineen; (b) lannoitetypen partikkelimaisen lähteen, jolle on ominaista 10 meshin tai tätä pienempi partikkelikoko, edullisesti 40 mesh tai pienempi, huono liukoisuus veteen pH:ssa 7, 20°C:ssa, ja joka on valittu melamiinista ja muista huonosti liukenevista, edellä mainituista typpipitoisista aineista koostuvasta ryhmästä; ja (c) sideaineen, joka pitää seoksen li 9 83018 kiinteässä muodossa. Voidaan käyttää myös inerttiä täyteainetta.
Kiinteät rakeet, joiksi koostumus on muovattu, suojaavat BAM:ta ja samalla antavat BAM:n vapautua hitaasti, jolloin se aika, jona se on tehokas, on huomattavasti pienempi kuin jos se levitettäisiin maaperään suoraan, yksinään.
Rakeet voivat olla kooltaan 1 mm:stä 10 mm:iin, jolloin ne on helppo levittää, kun käytetään raemaisten lannoitteiden levityksessä tavanomaisesti käytettyä mekaanista laitetyyppiä, tai yhtä suuria kuin nuolusuolakivet, kun niitä käytetään samanlaiseen tarkoitukseen eli kun karjalle annetaan lääkettä tai muuta biologisesti aktiivista ainetta.
Erityisemmässä edullisessa suoritusmuodossa raemainen kesto-vaikutteinen koostumus koostuu seuraavien aineiden seoksesta: (a) BAM:sta, jolla on herbisidisiä ominaisuuksia; (b) partikke-limaisesta melamiinista, jonka partikkelikoko on valtaosaltaan alle noin 400 mikrometriä; ja (c) ureasideaineesta, joka pitää BAM:n ja melamiinipartikkelit raemaisessa muodossa. Tämä koostumuksen suoritusmuoto sisältää: herbisidiä alle tai noin 18 paino-%:sta noin 30 paino-%:iin ja tavallisemmin korkeintaan 7,5 paino-%:a; partikkelimaista melamiinia noin 10 paino-%:sta noin 95 paino-%:iin ja tavallisemmin 40 paino-%:sta 80 paino-%:iin; ja ureasideainetta noin 15 paino-%·: sta noin 90 paino-%:iin ja tavallisemmin 20 paino-%:sta 60 painoisiin.
Toisessa erityisemmässä edullisessa suoritusmuodossa raemainen kestovaikutteinen koostumus koostuu seuraavien aineiden seoksesta: (a) partikkelimaisesta herbisidisestä aineesta, jota on korkeintaan 10 paino-%:a, mutta edullisesti vain korkeintaan 7,5 paino-%:a seoksen koostumuksesta; (b) partikkelimaisesta melamiinista, jonka partikkelikoko on valtaosaltaan alle 400 mikrometriä ja jota on koostumuksessa 10 paino-% -99 paino-% ja tavallisemmin noin 80 paino-% - 95 paino-%; ja 10 8301 8 (c) sideainehartsista, joka pitää mainitun seoksen raemaises-sa muodossa ja jota on tavallisesti noin 1 paino-%:sta 10 paino-%:iin, edullisesti 2 paino-%:sta 10 paino-%:iin tai edullisemmin 4 paino-%:sta 6 paino-%:iin koostumuksen painosta.
Termillä "raemainen" tarkoitetaan tässä sekä agglomeraatteja että helmiä. Agglomeraatit valmistetaan sitomalla hienojakoiset partikkelit mekaanisesti yhteen sideaineen avulla. Sideainetta käytetään usein vesiliuoksenaan, joka kuivuttuaan saa aikaan sitomisen. Ureaa ja samanlaisia sideaineita voi myös lämpökäsitellä paremman lujuuden saamiseksi. Haluttujen kokojen saamiseksi voidaan käyttää seulontaa ja kierrätystä. Helmet voidaan valmistaa sekoittamalla hienojakoiset partikkelit sulaan sideaineeseen ja jäähdyttämällä sitten seospisarat. Termiä "raemainen" käytetään useimmiten muodoltaan pyöreistä agglomeraateista ja helmistä puhuttaessa, mutta se sisältää myös muun muotoiset tuotteet, kuten esimerkiksi hiutalemaiset ja lastumaiset.
Termiä "huonosti liukeneva veteen" käytetään aineista, joita liukenee 20°C:een veteen, pHtssa 7, korkeintaan 5 grammaa per 100 grammaa tai vähemmän; eli aineesta, jonka muodostamat liuokset ovat pitoisuudeltaan 5 % tai vähemmän.
Termiä "veteen heikosti liukeneva" käytetään aineista, joita liukenee 20°C:een veteen, pH:ssa 7, korkeintaan 1 gramma per 100 grammaa tai vähemmän; eli aineesta, jonka muodostamat liuokset ovat pitoisuudeltaan 1 % tai vähemmän.
Termiä "helposti veteen liukeneva" käytetään aineista, joita o liukenee 20 C:een veteen, pHrssa 7, vähintään 20 grammaa per 100 grammaa tai enemmän; eli aineesta, jonka muodostamat liuokset ovat pitoisuudeltaan 20 % tai enemmän.
Samantapaisten termien on ymmärrettävä merkitsevän samaa asiaa. Esimerkiksi ilmaisuna "huonosti vesiliukoinen" käytetään 8301 8 aineista, jotka ovat "huonosti liukenevia veteen', kuten edellä on määritelty.
Useiden, tämän keksinnön yhteydessä käyttökelpoisten aineiden liukoisuudet veteen 20°C:ssa, pH:ssa 7, ovat, saatavilla olevan tiedon perusteella, grammoina per 100 grammaa vettä:
Taulukko I
Aine Liukoisuus (g/100 g)
Melamiini 0,50
Bentsoguanamiini 0,06 (22°C)
Disyandiamidi 2,26 (13°C:ssa)
Ammeliini 0,008
Ammelidi alle 0,008
Syanuurihappo 0,27
Melamiininitraatti 0,85
Ammoniumnitraatti 192
Ammoniumsulfaatti 75,4
Diammoniumfosfaatti 131 (15°C:ssa)
Kaliumvetysulfaatti 51,4
Kaliumsulfaatti 11,1
Urea 119,3 (25°C:ssa)
Termillä "lämpökäsitteleminen" tarkoitetaan lämmitys-jäähdytysmenetelmää, jota käytetään sellaisten raemaisten agglomeraattien murskauslujuuden parantamiseksi, joissa sideaine on urea tai samanlainen aine, joka voidaan kuumentamalla saada tahmeaksi tai sulaksi ja sen jälkeen jäähdyttämällä kovettuneeksi. Kun sideaineena on esimerkiksi urea, kuumennetaan rakeet urean sulamispisteen yläpuolelle, tavallisesti alueella noin 135°C:sta noin 150°C:een olevaan lämpötilaan, jossa se saa olla lyhyen, mutta riittävän ajan urean pehmenemiseksi, mutta ei liian kauan raemaisen muodon huononemisen välttämiseksi. Tämän jälkeen suoritetaan jäähdytys huoneen lämpötilaan, jolloin saadaan tuloksena erittäin kova rae.
i2 8301 8
Partikkelikoosta puhuttaessa käytetään termiä "halkaisija", jolla tarkoitetaan, kuten yleensäkin, partikkelin suurinta ulottuvaisuutta, vaikka partikkeli ei olisikaan pyöreä muodoltaan.
Kuviossa 1 on esitetty graafisesti tulokset, jotka saatiin, kun maaperään levitettiin useita eri tavoin formuloituja herbisidisiä koostumuksia niiden vastaavien tehojen arvioimiseksi rikkakasvien kontrolloimisessa; kuviossa on vaaka-akselilla levityspäivämäärän jälkeinen aika viikkoina ja pystyakselilla prosentteina se maan pinta-ala, joka on rikkakasvien kasvusta aiheutuvan lehtikasvun peitossa, kun maanpintaa on tarkasteltu ylhäältä päin.
Kuviossa 2 on esitetty graafisesti Douglas-kuusen taimien kasvussa havaitut lisäykset, jotka on mitattu samojen, useiden eri tavalla formuloitujen herbisidisten koostumuksien levitystä seuraavina viikkoina.
Kuviossa 3 on esitetty pylväsdiagrammi, jossa on esitetty eroavaisuudet kasvaneiden rikkakasvien peittämän maan pinta-alan prosenttiosuuksissa 24 viikkoa jälkeen mainituilla, samoilla, useilla herbisidikoostumuksilla suoritetun käsittelypäivä-määrän.
Kuviossa 4 on pylväsdiagrammi, jossa on esitetty eroavaisuudet Douglas-kuusen taimien kasvussa havaituissa lisäyksissä 24 viikkoa jälkeen mainituilla, samoilla, useilla herbisidikoostumuksilla suoritetun käsittelyn.
Tämän keksinnön mukaisessa suoritusmuodossa, jossa koostumus on valmistettu raemaiseen muotoon, ovat raemaisten tuotteiden valmistusmenetelmät samanlaisia kuin ne, jotka on esitetty FI-patenttihakemuksessa 823273, jota on muunneltu kuitenkin sikäli, että rakeisiin voidaan sisällyttää biologisesti aktiivinen aine, joka tavallisesti on biosidi ja edullisesti herbi- 8301 8 sidi, edullisimmin sellainen, jolla on valikoivaa toksisuutta rikkakasvien suhteen.
Typpilähde on valittu ryhmästä, johon kuuluvat melamiini, bentsoguanamiini, disyandiamidi, ammeliini, ammelidi, syanuuri-happo, niiden seokset, niiden epäorgaaniset suolat, niiden orgaaniset suolat sekä niiden seokset. Nämä suolat ovat edullisesti valitut ryhmästä, johon kuuluvat hydrokloridi, hydrojodidi, metafosfaatti, nitraatti, ortofosfaatti, orto-fosfaattidihydraatti, polyfosfaatti, kaliumdivetyfosfaatti, bisulfaatti ja sulfiitti sekä myös syanuraatti-, kloroasetaat-ti- ja formaattisuolat, sekä näiden seokset. Kaikille näille aineille on ominaista huono tai heikko liukoisuus veteen pH:ssa 7, 20°C:ssa sekä hidas muuttuminen maaperässä sellaiseen muotoon, jonka typpi on käyttökelpoinen maassa kasvaville kasveille.
Nämä typpilähdeaineet, tavallisina kaupallisesti saatavilla olevina tai valmistettuina, ovat hyvin hienojakoisten partikke-leiden muodossa. Melamiinin tapauksessa esimerkiksi kaupal-lisesti saatava tuote on kiteisinä partikkeleina, joiden koko on pienempi kuin 10 mesh,U.S. Standard Sieve-koko, eli ne ovat pienempiä kuin 2 mm, ja joista lähes kaikki ovat pie-nempiä kuin noin 40 mesh eli noin 400 mikrometriä ja tätä pienempiä. Erään kaupallisen tuotteen melamiini on hyvin hienoa, jauhemaista, kevyttä ainetta, jonka seula-analyysi on esitetty edellä. Tämän keksinnön tarkoitukseen voidaan käyttää jopa äärimmäisen hienojakoisia melamiinipartikkelei-ta, ja siksi ei ole määritelty partikkelikoon alarajaa. Tämä • ; sama asia pätee myös aineille, joita voidaan käyttää melamii- '·’ _ nin asemesta. Jopa hyvin hienot partikkelit sopivat käytettä- : viksi tämän keksinnön mukaisesti.
14 8301 8 Tämän keksinnön mukaisesti käytettäväksi sopiva biologisesti aktiivinen alue (BAM) sisältää herbisidit.
Tavallisempia, käytettäviksi tarkoitettuja herbisidejä on esitetty seuraavassa luettelossa:
Herbisidit
Epäorgaaniset yhdisteet Amidit
Arseeniyhdisteet
Karbamaatit
Tiokarbamaatit
Dinitroaniliinit
Karboksyylihappojohdannaiset
Organofosforiyhdisteet
Kvaternääriset ja muut orgaaniset yhdisteet
Substituoidut ureat
Triätsiinijohdannaiset
Fenoksiyhdisteet
Fluoratut yhdisteet
Seuraavien erityisten aineiden uskotaan olevan sopivia kek-sinnön mukaiseen ajoitettuun vapautumis järjestelmään.
Käytettäviksi aiotut herbisidit Aatreksi Asetaatti Alakloori Aldikarb . . Aldriini
Alletriini Allidokloori :*. Allyylialkoholi
Alkyylidimetvylioktyylipiperidiniumbromidi
Ametryyni
Aminokarb li 1-5 8301 8
Aminotriatsoli
Amitrats
Ammoniumetyyliaminokarbonyylifosfonaatti
Ammoniumsulfamaatti
Ansymidoli
Anilatsiini
Asulaami
Atratsiini
At sinfos-efyyli
Atsinfos -metyyli
Atsiprotryyni
Barbaani
Basaliini
Benatsoliini
Bendiokarb
Bentflurali ini
Benodanii1i
Benomyyli
Bensulidi
Bentatsoni
Bentsoksimaatt i
Bentsoyyliprop-etyyli
Bentstiatsuroni
Bentsyylidibutyylitiokarbamaatti
Bentsyylidi-isopropyyli-fosforotioaatti
Bifenoksi
Benapakryyli
Bioalletriini
Bis (tributyylitinä)oksidi
Bladeksi
Blastisidiini-S
Booraksi
Bromasiili
Bromofenoksiimi
Bromofos
Bromofos-etyyli
Bromopropylaatti 16 83018
Bromoksyniili
Bromoksyniilioktanoaatti
Bromipyratsoni
Bronopoli
Bufenkarb
Bupirimaatti
Butakarb
Butakloori
Butoksietoksietyyli-tiosyanaatti
Buturoni
Butylaatti
Butyylidihydroisopropyyli-isotiatsolipyrimidinoni Butyyli-isobutylideeniaminometyylitiotriatsinoni Butyy1i fenyy1imet yy1ikarbamaatt i
Butyylitiadiatsolyylihydroksimetyyli-imidatsolidoni
Kakodyylihappo
Kamfekloori
Kaptafoli
Kaptaani
Karbaryyli
Karbendatsiimi
Karbetamidi
Karbofuraani
Karbofenotioni
Karboksiini
Klorambeeni
Kloraniili
Kloribromuroni
Kloribufaami kloridaani
Klooridimeform
Kloorifenak
Kloorifenetoli
Kloori fenprop-metyyli
Kloori fensoni
Kloorifenvinfos
Klooriflurekoli-metyyli
Klorimefos 8301 8
Kloorimekvaatti
Kloorietikkahappo
Klooribentsilaatti
Klooribentsyyli-dietyylitiokarbamaatti Klooriklooridifluorimetyylitiofenvylidimetyyliurea Kloroneb
Kloorifenyylitiometyyli-dimetyylifosforoditioaatti
Klooripikriini
Klooripropylaatti
Klooritaloniili
Kloroksuroni
Kloorifonium
Klooriprofaami
Klooripyrifos
Klooripyrifos-metyyli
Kloorikinoksi
Klorotaali
Klooritiamidi
Klooritiofos ,
Klooritoluroni
Kotoraani
Krotoksifos
Krufomaatti
Syaaniatsiini
Syanometyylietyyliamino-oksietyyli-dietyyli-fosforotioaatti
Sykloaatti
Sykloheksimidi
Sykloheksyylidimetyyliaminometyylitriatsiinidioni
Syklo-oktyylidimetyyliurea
Syheksatiini
Daktaali
Dalaponi
Daminotsidi
Datsomet
2,4-DB
DDT
Demefioni Demetoni 18 8301 8
Deme toni-met yy1i
Demetoni-S-metyylisulfoni
Desmedifaami
Desmetryyni
Dialifos
Di-allaatti
Diallyyliklooriasetamidi Diatsinoni
Dibromiklooripropaani Dikamba Diklobeniili Diklofentioni Diklofluanidi Dikloni
Diklooribentseeni
Diklooribis(etyylifenyyli)etaani
Diklooridihydroksidifenyylimetaani
Dikloorifenyylietyylifenyylifosfonotioaatti
Dikloorifenyyli-isopropyylikarbamoyylihydantoiini
Dikloorifenvylimetoksinitrofenyylieetteri
Di(kloorifenyyli)nitrobutaani
Diklooripikoliinihappo
Diklooripropaani
Diklooripropeeni
Diklooriprop
Dikloorivos
Dikloraani
Dikofoli
Dirkotofoosi
Dieldriini
Dienokloori
Dietoksifosfinyyli-iminoditietaani ·- Dietyylifenyyli-isoksatsyylifosforotioaatti
Difenoksuroni Difentsokvaatti Diflubentsuroni
Di-isopropylideeniditiolanylideenimalonaatti Di-isopropylideeni-ksyloheksulofuranosonihappo 11 19 8301 8
Dimefoksi Dimetametryyni Dimetirimoli Dimetoaatt i
Di (metoksikarbonyyli)propenyylidimetyylifosfaatti
Dimetyyliglutaraldehydonitriili-metyylikarbamoyylioksiimi
Dimetyyli-metyylitiofenyylifosfaatti
Diraetyylitritiamiini
Dimet ilaani
Dimeksaani
Dinitramiini
Dinobutoni
Dinokap
Dinoseb
Dinoseb-asetaat-ti
Dinoterb
Dioksakarb
Dioksaanidiyyli-di(dietyylifosforodit ioaatt i)
Difenamidi
Difenyyli
Dipropetryyni
Dikvat
Disulfotoni
Ditalimifos
Ditianoni
Diuroni
DNOC
Dodemorf Doguadiini Dratsoksoloni DSMA Duaali Dursbaani . . Edifenfos
Endosulfaani
Endotaali
Endotioni
Endriini 20 8301 8
EPN
EPTC
Erboni
Etaalifluraliini Etiofenkarb Etioni Etirimoli Etoaatti-metyyli Etofumesaatti Etoprofos
Etoksitrikloorimetyylitiadiatsoli
Etyleeniglykolibis(triklooriasetaatti)
Etyylimetyylibentsyloksidioksaani
Etyylipropyylidimetyylidinitrobentseeniamiini
Etyylisulfinyylimetyyli-bis(metyylietyyli)fosforoditioaatti
Etyylisulfonyvlitiadiatsolyylidimetyyliurea
Etrimfos
EXD
Fenaminosulf
Fenamifos
Fenarimoli
Fenbutatiinioksidi
Fenklorofoosi
Fenfuraani
Fenitrotioni
Fenoprop
Fensulfotioni
Fentioni
Fentiiniasetaatti
Fentiinihydroksidi
Fenuroni
Fenuroni-TCA
Ferbaami
Flamprop—i sopropyy1i Fluometuroni Fluorod ifen Fluotrimatsoli Flurekoli-butyyli h 21 83018
Flurenoli
Folpet
Fonofos
Formetanaatti
Formotioni
Fuberidatsoli
Gamma-HCH
Glyfosaatt i
Glyfosiini
Griseofulviini
Guatsatiini
Halakrinaatti
HCH
Heptakloori
Heptenofos
Heksaklooriasetoni
Heksaklooribentseeni
Heksaf luraatt.i
Hydroksi-isoksatsoli
Indolyylibutyyrihappo
Jodofenfos
Ioksyniili
Ioksyniilioktanoaatti Isatsofos
Isobornyy litiosyanatoasetaatt. i
Isobutyylikloorifenoksifenoksipropionaatt i
Isokarbamidi
Isofenfos
Isonoruroni
Isoprokarb
Isopropaliini
Isopropyylifenyylidimetyyliurea
Isopropyylit ioetyylidimetyylifosforoditioaatti
Isovaleryy1i-i ndaan idioni
Karbut i ladtt t i
Kasugamysiini
Lenasiili
Leptofos
Linuroni 22 8301 8
Loroksi
Malationi
Maleiinihydratsidi
Mankotseb
Maneb
MCPA
MCPB
Mebeniili
Mekarbaami
Mekoprop
Medinoterbasetaatti
Mefluididi
Menatsoni
Mefosfolaani
Metasetaldehydi
Metamitroni
Metabentstiatsuroni
Metamidofos
Metaami-natrium
Metatsoli
Metidätioni
Metiokarb
Metomyyli
Metoprotryyni
Metoksibentsodioksafosforiinitioni Metoksikloori
Metoksidimetyvlibentsofenoni Metoksietyylielohopeakloridi Metoksietyylielohopeasilikaatti Metyyliarsiini-bis(dimetyyliditiokarbamaatti)
Metyylidikloorifenoksifenoksipropanoaatti
Metyylielohopeadisyaanidiamidi
Metyylitiofenyyli-dipropyylifosfaatti
Metobromiuroni
Metolakloori
Metoksuroni
Metributsiini
Mevinfos I! 23 8301 8
Molinaatti
Monalidi
Monokrotofos
Monolinuroni
Monuroni
Monuroni-TCA
MSMA
Nabaami
Naledi
Naftaliinianhydridi
Naftyyliftalaamihappo
Napropamidi
Neburoni
Niklosamidi
Nikotiini
Nitraliini
Nitrapyriini
Nitrofeeni
Nitrotaali-isopropyyli
Norfluratsoni
Ometoaatti
Orytsaliini
Oksadiatsoni
Oksamyyli
Oksiini
Oksikarboksiini
Oksidemet.oni-me tyyli
Parakvat
Parationi
Parationi-metyyli
Pebulaatti
Pentakloorifenoli
Pentanokloori
Perfluidoni
Permetriini
Fenmedifaami
Fenobentsuroni
Fenotriini 8301 8 24
Fentoaatti
Fenyylibentsoksatsinoni Fenyylidimetyylifosforodiamidaatti Fenyylielohopea-asetaatti
Fenyylielohopeadimetyyliditiokarbaraaatti
Fenyylielohopeanitraatti
Fenyylifenoli
Foraatti
Fosaloni
Fosfolaani
Fosmet
Fosfamidoni
Foksiimi
Pikloraami
Piperofos
Pirimikarb
Pirimifos-etyyli
Pirimifos-metyyli
Polyoksins
Kaliumsyanaatti
Profenofos
ProfUraliini
Promekarb
Prometoni
Prometryyni
Propakloori
Propaniili
Progargiitti
Propatsiini
Propetamfos
Profaami
Propineb
Propoksuuri
Propytsamidi
Prot. iokarb
Protaatt i
Provli
Pyrakarbolidi
Pyratsoni I- 25 83018
Pyratsofos
Pyretriinit
Pyridinitriili
Kina setolisulfaatf i
Kinalfos
Kinometionaatti
Kinoniamidi
Kintotseeni
Resmetriini
Ronstaari
Rotenoni
Ryaania
Sabadilla
Salisyylianilidi
Skradaani
Sekbumetoni
Siduroni
Simatsiini
Simetryyni
Natriumarseniitti
Nat.riumkloraatti
Natriumf luoridi
Natriumfluoriasetaatti
Natriununetaboraatti
Sulfallaatti
Sulfotep
Swep 2.4.5- T Tandeksi
2.3.6- TBA TCA
Tebutiuroni Teknatseeni Temefos TEPP
Terbasiili
Terbufos
Terbumetoni 26 8301 8
Terbutyyliatsiini
Terbutryyni
Tetrakloorivinfos
Tetradifoni
Tetrahydroftaali-imidometyylikrysantemaatti
Tetrapropyy1iditiopyrofosfaatti
Tetrasuli
Tiabendatsoli
Tiatsafluroni
Tiofanoksi
Tiometoni
Tionatsiini
Tiofanaatti
Tiofanaatti-metyyli
Tiraami
Toluoksipyridatsiini
Tolyylifluanidi
Tolyylimetyylikarbamaatti
Tref lääni
Triadimefoni
Triallaatti
Triamifos
Triatsofos
Tribut.yy lif osforotritioaatti
Tributyylifosforotrit ioiitti
Trikloorinaatti
Trikloorifoni
Trisyklatsoli
Tridemorfi
Trietatsiini
Trifenmorfi
Trifluoridinitropropyylitoluidiini
Triforiini
Undekanoni
Undekyleenihappo
Validamysiini A'
Vamidotioni
Vernolaatti l· 8301 8
Vinklotsoliini
Ksylyylimetyylikarbamaatti
Tsineb
Tsineb-etyleenitiuraami-disulfidi-maneb-saoste
Tsiraami Tällaisten pestisidien lisäksi keksintöä voidaan käyttää kasvien kasvun säätelyaineiden, kuten esimerkiksi 2,4-D:n, maleiinihydratsiinin ja naftaleenietikkahapon, annostelemisek-si halutuille paikoille.
Jauhemaisessa, edullisessa muodossa oleva BAM sekoitetaan kuivien melamiinikiteiden kanssa (tai muiden samanlaisten typpi-lähteiden kanssa), jonka jälkeen tämä kuiva jauhemainen seos käsitellään ja muovataan rakeiksi tai lohkareiksi. Nestemäisenä oleva BAM voidaan suihkuttaa melamiinin, jauhemaisen sideaineen kuten urean tai molempien päälle, jonka jälkeen se kuivataan; tai se voidaan sekoittaa nestemäisen sideaineen kanssa. Se voidaan muuttaa myös ensiksi jauhemuotoon ja käyttää sitten. Tai joissakin tapauksissa BAM, jos se ei ole nestemäisessä muodossa, voidaan muuttaa liuokseksi tai suspensioksi ja käyttää kokonaan tai osaksi sideaineena kiinteän tuotteen valmistamisessa. BAM on saatu tai muutettu edullisesti hienojakoisten partikkeleiden muotoon, jossa partikkelikoot ovat alle 10 mesh ja edullisemmin alle 40 mesh, U.S. Standard Sieve.
Raemainen tuote valmistetaan edullisen tavan mukaisesti sitomalla melamiinin tai muun samanlaisen hitaasti vapautuvan lannoiteaineen partikkelit ja BAM:n partikkelit, jotka ovat mielellään sekoitetut yhteen, sideaineella raemaiseen muotoon. Sideaine voidaan valita suuresta ainevalikoimasta, mutta edullisesti se valitaan siten, että se soveltuu maaperään eli että se ja kaikki sen jäänteet ovat joko inerttejä, biologises-;.· ti hajoavia, maaperään mukautuvia tai, edullisesti, niillä on kasveille ravintoarvoa.
28 8301 8
Edulliset sideaineet kuuluvat ryhmään, joka koostuu ureasta, gilsoniitista, tärkkelyksestä, ligniinistä ja sen johdannaisista, proteiinipitoisista aineista, urea-formaldehydihartseis-ta, melamiini-formaldehydihartseista ja synteettisten polymeeristen aineiden vesiliukoisista latekseista. Edullisimpia ovat sideaineet, joilla on jonkin verran ravintoarvoa kasveille, kuten esimerkiksi urea, urea-formaldehydi- ja melamiini-formaldehydihartsit. Sideaine, kuten esimerkiksi urea, voidaan hankkia mistä kaupallisesta lähteestä tahansa ja on edullisesti jauheen muodossa.
Käytettävän sideaineen tulisi saada aikaan rae, joka on riittävän luja kovettumisen tai jähmettymisen jälkeen, jotta ra-keen murskauslujuus olisi vähintään 450 grammaa kymmenen umpi-mähkäisesti valitun, 3-4 mm kokoisen raemaisen agglomeraatin testauksen keskiarvon perusteella laskettuna. Murskauslujuus on edullisesti kuitenkin vähintään 900 grammaa ja edullisemmin 1350 grammaa. Noin 450 gramman suuruinen murskauslujuus on verrattavissa tavanomaiseen, kaupalliseen helmimäiseen ureaan, ja sen lujuus on riittävä levitettäväksi useimmilla kaupallisilla levitysmuodoilla, joita ovat mm. hajalevityslaitteet, levittimet, istutusputkilaitteet, ja levitettäväksi lentokoneista ja helikoptereista. Suuremmat murskauslujuusarvot suojaavat rikkoutumiselta esimerkiksi rakeita pakattaessa ja säkkejä pinottaessa sekä käsittelyn aikana. Rakeitten ilma- 3 levitystä varten on irtotiheys noin 0,67 kg/dm tai suurempi edullinen ajelehtimisen minimoimiseksi.
Kun lannoiterakeiden sideaineena on käytetty helposti liukenevaa ainetta, kuten esimerkiksi ureaa tai suolaa, kuten ammo-niumnitraattia tai kaliumdivetyfosfaattia, hajaantuu sideaine maaperään nopeasti ja vapauttaa BAM:a sekä hitaasti vapautuvaa typpilähdettä, jotka kumpikin ovat yleensä erillisten partik-keleiden muodossa, mikäli ne olivat tässä muodossa rakeita valmistettaessa.
29 8301 8
Urea on eräs edullinen sideaine, ei ainoastaan siksi, että sillä voidaan valmistaa raemaisia tuotteita, joilla on riittävä murskauslujuus, sopiva paino, koko ja muoto, jotta ne voidaan levittää helposti maahan, vaan myös siksi, koska se on helposti liukeneva ja lisää arvokasta nopeasti vapautuvaa ravinneainetta maahan. Kun ureaa on käytetty sideaineena sellaisen typenlähteen hienojakoisille partikkeleille, jolle on ominaista huono tai heikko liukoisuus ja hidas muuttuminen maassa käyttökelpoiseen typen muotoon, kuten esimerkiksi mela-miinille, liukenee urea nopeasti ja vapauttaa huonosti liukenevan typpilähteen erillisiä partikkeleita, jotka liukenevat hitaasti ja/tai hajoavat hitaasti biologisesti. Muita helposti liukenevia, nopeasti vapautuvia lannoitetyppilähteitä, joita voidaan käyttää rakeessa per se tai sideaineena, ovat ammonium-sulfaatti, ammoniumfosfaatti, diammoniumfosfaatti, ammonium-nitraatti, kaliumnitraatti ja ammoniumkloridi. Nopeasti vapautuvaa ainetta, erityisesti jos sitä käytetään pääasiallisesti nopeasti vapautuvan typen lähteenä, on raemaisessa tuotteessa edullisesti sellainen määrä, että se muodostaa noin 5 paino-% -noin 30 paino-% kokonaistypestä ja edullisesti noin 7,5 paino-% -noin 25 paino-% kokonaistypestä.
Jos kuitenkin halutaan sekä BAM:n että typen äärimmäisen hidasta vapautumista, tulisi raemainen tuote valmistaa käyttämällä liukenematonta tai vain heikosti liukenevaa sideainetta, kuten esimerkiksi ligniinijohdannaista, urea-formaldehydihartsia, melamiini-formaldehydihartsia, tai ei-ravinneainetta, kuten fenolihartsia tai luonnollista tai synteettistä polymeeriä lateksin muodossa. Koska tällainen sideaine menettää sitomisky-kynsä hitaasti maan päällä tai maan sisällä, saadaan tuloksena typen hyvin hidas vapautuminen. Kun käytetään kokonaan liukenematonta sideainetta, pysyy sideaine pääasiallisesti koskemattomana, ja kosteus liuottaa hitaasti melamiinin ja muun, side-ainetta liukenevamman aineen rakeesta ulos.
30 8 3 0 1 8
Raemaiset tuotteet voivat lisäksi sisältää muita aineita kuten esimerkiksi kaliumia, fosforia ja mikroravinteita. Esimerkkejä mikroravinteista ovat sinkki, magnesium, rauta ja boori.
Tämän keksinnön mukaiset koostumukset sisältävät tavallisesti korkeintaan noin 30 paino-% BAM:a, edullisesti korkeintaan noin 20 paino-%, ja noin 10 paino-%:sta noin 95 paino-%:iin melamii-nia tai muuta hitaasti vapautuvaa lannoitetypen lähdettä, edullisesti 10 paino-% - 85 paino-%, ja edullisemmin korkeintaan noin 7,5 paino-% tai 8 paino-% BAM:a ja noin 40 paino-%·:sta noin 80 paino-%:iin tai 95 paino-%:iin melamiinia tai muuta hitaasti vapautuvaa lannoitetyppiainetta riippuen siitä, onko tarkoituksena käyttää liukoista vaiko liukenematonta sideainetta. Kun sideaineena on eräs edullinen aine, urea, on käytettävä määrä noin 15 paino-% - 90 paino-% rakeen painosta ja edullisesti noin 15 paino-%, edullisesti 20 paino-% - 60 paino-% rakeen painosta. Kun rae on helmenä ja sideaineena on urea, on koostumuksessa yleensä enemmän ureaa kuin rakeen ollessa agglomeraatin muodossa. Kun sideaine on huonosti liukeneva tai olennaisesti liukenematon hartsi, voidaan usein käyttää paljon vähemmän eli niinkin vähän kuin noin 4 paino-%.
Tämän keksinnön mukaisesti yhteen sekoitetuilla ja sitten rakeiden muotoon valmistetuilla lannoiteaineilla ja BAM:illa on hyvä murskauslujuus ja sellainen koko ja paino, että ne sopivat mekaaniseen levitykseen maahan.
Rakeiden koko on edullisesti alueella noin 1 mm:stä noin 10 mm:iin ja edullisemmin noin 3 mm:stä noin 5 mm:iin. Koko alueella 3-4 mm olevien rakeiden keskimääräinen murskauslujuus on edullisesti vähintään 450 graimaa ja edullisemmin vähintään 1350 grammaa.
. . Raemaiset tuotteet voidaan valmistaa agglomeraatteina tai helminä. Edullisessa agglomerointimenetelmässä sekoitetaan hitaasti vapautuvan typpilähteen partikkelit ja BAM:n partikke- 3i 83018 lit yhteen sopivan sideaineen, edullisesti urean, partikke-leiden kanssa, ja seoksen päälle suihkutetaan sitten vettä tai sideaineen vesiliuosta agglomerointilaitteessa, kuten esimerkiksi levypelletointilaitteessa tai pyörivässä rummussa. Vedellä tai sideaineliuoksella ruiskutettujen partik-keleiden seoksessa partikkeleista tulee tahmeita ja ne agglo-meroituvat. Agglomeraatit kuivataan sitten ilmassa tavanomaisilla menetelmillä, kuten esimerkiksi kuumailmauunissa tai lei-jukerroksessa, tavallisesti sideaineen sulamispisteen alapuolella olevassa lämpötilassa. Kuivatut agglomeraatit lämpö-käsitellään tämän jälkeen, mikäli on käytetty sulavaa sideainetta kuten ureaa, urean tai muun sulavan sideaineen sulamispisteen yläpuolella olevassa lämpötilassa agglomeraattien murskauslujuuden lisäämiseksi.
Kun sideaineena on urea, suoritetaan lämpökäsittely kuumentamalla rakeet yli 132°C:n lämpötilaan, yleensä yli 135°C:n lämpötilaan, mutta sellaiseen lämpötilaan ja sellaisen ajan, että rakeen rakenne ei hajoa, jonka jälkeen ne jäähdytetään huoneen lämpötilaan. Jäähdytys voi olla yksinkertaisesti raekasan jäähtyminen ilmassa, mikäli rakeet eivät ole tahmeita, tai ne voidaan jäähdyttää tahmeutumislämpötilaa alhaisemmassa lämpötilassa rummussa sekoittaen, jolloin raemainen muoto säilyy. Lämpökäsitellyillä urea-melamiini-BAM-rakeilla on taipumus kutistua hieman lämpökäsittelyssä; syynä tähän voi olla ilman poistuminen. Kuivaus, lämpökäsittely ja jäähdytys voidaan suorittaa yhdellä jatkuvalla prosessilla.
Rakeet voidaan valmistaa myös helmien muotoon. Eräässä helmien valmistusmenetelmässä hitaasti vapautuvan lannoitetyppilähteen ja BAM:n seos sekoitetaan sulaan sideaineeseen, kuten esimer-. . kiksi ureaan, jolloin saadaan liete. Sulan lietteen pisaroi den annetaan jähmettyä tiputtamalla ne helmeyttämistornista ··; tavanomaisien menetelmien avulla. Liete voidaan vaihtoehtoi- ’· sesti muovata kiinteäksi lohkareeksi tai hiutaleiksi. Kummas sakin tapauksessa voidaan, jos niin halutaan, rakeita valmistaa 32 8301 8 sopivilla rakeistusmenetelmillä ja seulomalla, jos niin halutaan, ja kierrättämällä yli- ja alimittaiset takaisin.
Vaikka edulliset raemaiset tuotteet valmistetaan edellä esitetyillä agglomerointi- tai helmeyttämismenetelmillä, voidaan sopivia tuotteita valmistaa muilla hyvin tunnetuilla menetelmillä, kuten esimerkiksi suulakepuristuksella, puristamalla ja rakeistamalla sekä briketoimalla. Hitaasti, pitkän ajan kuluessa vapautuvan lannoitetyppilähteen, BAM:n ja sideaineen seos voidaan esimerkiksi puristaa korkeammassa lämpötilassa, sen jälkeen jäähdyttää sideaineen kovettumiseksi. Tuloksena saatu tuote voidaan leikata lohkoiksi tai se voidaan rakeistaa tai hiutaloida halutun kokoisten ja muotoisten rakeiden valmistamiseksi.
Tämän keksinnön mukaisilla raemaisilla tuotteilla on useita tärkeitä etuja. Keksinnön mukaiset koostumukset ovat arvokkaita pääasiallisesti BAM:n pitkäaikaisesti vaikuttavan muodon vuoksi. Koska ne sisältävät melamiinia tai vastaavaa sekä ureaa tai jotain muuta sideainetta, ne toimivat myös hitaasti vapautuvan typen arvokkaina lähteinä. Koska koostumukset sisältävät lannoitetypen lähteen, jolle on ominaista huono tai heikko liukoisuus ja hidas muuttuminen typen käyttökelpoiseen muotoon maaperässä, kuten esimerkiksi melamiinia, voi tuotteen käyttötarve eekkeriä kohden levitettynä typpenä ilmoitettuna olla paljon alhaisempi kuin standardilannoituksessa. Raemaisen, BAM:a sisältävän 67/33 melamiini-urean agglomeraatin käyttötarve typpilannoitetarkoituksiin voi olla 10-75 % tavanomaisen, helposti liukenevan, nopeasti vapautuvan lannoitetyppiaineen, jonka liukenevuus on luokkaa 20 grammaa tai tätä enemmän per ; 100 grammaa vettä, pH 7, 20°C:ssa, käyttötarpeesta koko kasvu kaudelle, vastaavien kokonaistyppipitoisuuksien perusteella laskettuna ja painoprosentteina ilmoitettuina. Melamiinin · voidaan lisäksi olettaa lisäävän osansa tarjolla olevaan typpi- I.* lannoitteeseen lannoitusta seuraavan kasvukauden aikana. Uuttu- mishäviöt ovat äärimmäisen pienet, mikäli niitä on ollenkaan.
Il 33 8301 8 Tällaisen aineen hitaasti vapautuvan luonteen vuoksi on lisäksi mahdollista lannoitetarkoituksissa useiden kasvien kohdalla lannoittaa vain yhden kerran kasvukauden aikana. Tällaisten aineiden käyttämisen on havaittu myös joissain tapauksissa johtavan tehokkaampaan viljelytuottoyksiköiden tuottamiseen per käytetyn typen painoyksikkö ja per kasvupinta-alayksikkö. Tällaisten hitaasti vapautuvien typpilähteiden käyttäminen johtaa lisäksi usein joidenkin viljelykasvien kohdalla sellaisiin tuotto-yksiköiden kokonaissaantoihin, jotka ovat verrannollisia paljon suurempia typpilannoitteen käyttötasoja vaativilla tavanomaisilla standardilannoitemenetelmillä saatuihin arvoihin.
Jos BAM:n raemainen kantaja-aine (kuten esimerkiksi melamiini-urea-agglomeraatti) katsotaan pelkästään lannoiteaineeksi, on tällä seuraavat edut: (1) tavanomaiset typen uuttumishäviöt, joita esiintyy käytettäessä hyvin liukenevaa, nopeasti vapautuvaa ainetta kuten ureaa yksinään, poistuvat lähes kokonaan? (2) usein tarvitaan vain yksi lannoitekerta per vuosi; (3) käyttötarve on alentunut verrattuna standardilannoitemenetelmiin käytettyinä typpimäärinä kiloa eekkeriä kohti laskettuina; ja ;; (4) saadaan merkittäviä säästöjä pakkauksessa, rahtauksessa, varastoinnissa ja käsittelyssä, mikä johtuu pienentyneistä irtotiheys- ja painomääristä tehokkaan N:n määrää kohden.
: Käytettäessä esimerkiksi ureaa yksinään typpilähteenä saattaa standardilannoitemenetelmä joillakin alueilla tietyille viljelykasveille vaatia käytettäväksi 135 kg N:ää 4000 m2 ja vuotta kohden, mikä vastaa 293 kg ureaa, jos N:n lähteenä käytetään vain ureaa. Jos käytetään tämän keksinnön mukaisia, 33/67 painosuhteeltaan olevia urea-melamiinihelmiä, jotka sisältävät . · 5 paino-%:a BAM:aa, tarvittaisiin vain noin 64 kg N:ää 4000 m2 ja vuotta kohden, jotta nämä rouheet olisivat suorituskyvyltään monien kasvien suhteen yhdenmukaisia juuri mainittuun standardilannoitemenetelmään nähden, ja tämä määrä vastaa vain noin 112 kg keksinnön mukaisia rakeita (joiden lisäetuna on hitaasti vapautuvan BAM:n läsnäolo).
34 8301 8
Mikä merkittävintä, keksinnön mukaisilla rakeilla päästään rakeiden sisältämän BAM:n tehokkuusajän pitkittymiseen. BAM on suojattu auringonvalon ja hapen hajottavilta vaikutuksilta, veden liuottavalta vaikutukselta, tuulen ja auringonvalon höyrystyttävältä vaikutukselta sekä maaperän mikro-organismien suorittamalta mikrobiologiselta hajotukselta. BAM:n käyttökelpoinen aktiivisuus kestää siten kauemmin, kun BAM levitetään maahan keksinnön mukaisissa rakeissa.
Keksinnön mukaisia rakeita voidaan käyttää levittämällä ne maan pinnalle tavanomaisilla levityslaitteilla tai levittämällä ne lentokoneesta tai helikopterista. Tämä sopii pinnalla olevien siementen itämisen estävien herbisidien levittämiseen.
Se sopii myös tietyille insektisideille. Esimerkiksi nurmikolle levitetyillä, insektisidiä sisältävillä rakeilla saadaan aikaan hyödyllinen nurmikon lannoitusvaikutus sen lisäksi, että ne tukahduttavat kiusallisen hyönteistoiminnan pidemmäksi ajaksi. Rakeet voidaan levittää myös maan pinnalle, kääntää sitten maahan juurivyöhykkeelle esimerkiksi auraamalla, äestämällä kiekkoäkeellä tai pyörivillä terillä varustetulla äkeellä. Useiden viljelykasvien juurivyöhyke ulottuu yleensä pinnasta noin 36 cm alaspäin. Levitystavasta riippumatta rakeet tulisi ; levittää erillisinä rakeina, toisistaan erillään oleviksi, jotta ; kosteus ja mikro-organismit vaikuttaisivat maksimaalisesti ku hunkin rakeeseen.
Käytettyjen rakeiden määrä voi olla riittävä tyydyttämään koko kasvuaikaisen pitkävaikutteisen lannoitetypen kokonaistarpeen. Tämän menetelmän sekä keksinnön mukaisesti valmistetun raemai-sen BAM:n käyttämisen pääsiallisin etu on se, että kokonaislan-. . noitetypen käyttötarve voi joissakin tapauksissa olla alle : puolet siitä, mitä vastaavien tulosten saamiseksi tarvitaan, kun ainoana typpilähteenä käytetään ammoniumsulfaattia, joka levitetään liuoksena keinokastelulaitteistolle.
I: 35 8301 8
Keksinnön mukaisten rakeiden lannoitearvo on hyödyllinen menetelmässä/ jolla lisätään sellaisen viljelykasvin tuottoyksi-köitä, joka käyttää tällaista lannoitetyppeä. Termiä "tuotto-yksiköt” käytetään halutusta viljelykasvituotteesta. Tässä menetelmässä saadaan vähintään 50 % ja edullisesti noin 90 % kyseisestä typestä sellaisen partikkelimaisen lannoitetyppi-lähteen muodossa, joka on valittu edellä esitettyjen huonosti liukenevien aineiden ryhmästä ja joka on sekoitettu sellaisen sideaineen kanssa, joka on muodostettu liukenevasta tai nopeasti vapautuvasta standardityppilannoiteaineesta kuten esimerkiksi ureasta tai ammoniumnitraatista.
Keksinnön mukaista raemaista tuotetta käyttämällä saadaan sekä hitaasti vapautuva että nopeasti vapautuva typpilähde sekä myös BAM levitetyksi rakeiden yhdellä levityskerralla. Tämän menetelmän uskotaan soveltuvan sellaisten erilaisten viljelykasvien kuin puiden, ruokaviljan, rehuviljan, palko-kasvien, kuitukasvien, kasviöljyä ja pähkinäöljyä tuottavien kasvien, juurikasvien, mukulakasvien, puissa kasvavien hedel-mien, mukaanlukien sitrushedelmien, puissa kasvavien pähkinöi-den, viinirypäleiden, pensaissa kasvavien hedelmien, kaupallisten kasvisten, kaupallisten melonikasvien sekä kukkien tuot-toyksiköiden halutun saannon suurentamiseen.
BAM - ja yhteen rakeeseen voidaan sisällyttää useampia kuin yksi - vaikuttaa myös. Kun herbisidiä 2,4-D on käytetty esimerkiksi rakeissa, jotka on levitetty yksi tai useampi kuukausi ennen istutusta, voidaan 2,4-D:n varastoituneen (jatkuvan hitaan vapautumisen) vaikutuksen katsoa ehkäisevän rikkakas- * vien kasvua useiden viikkojen ajan ennen ja jälkeen istutus-päivämäärän, mikä siten säilyttää maaperän ravinteet ja kosteuden halutulle viljelykasville.
* · • *
Koska kullakin herbisidillä voi olla erilainen, yksilöllinen käyttötarve, BAM:n formulointi rakenteen 36 8301 8 muiden komponenttien kanssa voi vaatia yksilöllisiä laskelmia BAM:n määrän ja sen käyttötarpeen koordinoimiseksi mela-miinin tai muun hitaasti vapautuvan typpiaineen määrän ja käyttötarpeen kanssa. Joitakin nykyaikaisia, voimakkaita her-bisidejä käytetään esimerkiksi määriä, jotka ilmoitetaan unsseina eekkeriä kohti, ja näiden prosenttimäärät rakeessa olisivat todella hyvin pieniä. Siten, kun BAM:n käyttötarve on 40 unssia eekkeriä kohti ja melamiinin haluttu käyttötarve on 64 kg N:ää eekkeriä kohti 67/33 painosuhteisessa melamiini-urea-rouheessa, olisi BAM:n prosenttimäärä rakeessa vain noin 1 %.
Keksinnön täydellisempi arvo ilmenee seuraavissa erityisissä esimerkeissä, jotka käsittävät erityisiä koostumuksia ja menetelmiä raemaisten tuotteiden valmistamiseksi. Kaikki osat ja prosentit ovat paino-osia ja painoprosentteja ja kaikki lämpötilat asteita Celsiusta, ellei toisin ole mainittu.
Esimerkki 1
Rakeiden valmistaminen hartsisideaineen avulla, rakeet sisäl- tävät 2,4-D:a_
Valmistettiin raemainen tuote, joka sisälsi 88,1 prosenttia partikkelimaista melamiinia, 4,7 prosenttia herbisidiä 2,4-D • ja 7,2 prosenttia hartsisideainetta.
Rakeet valmistettiin seuraavasti. Melamiinipartikkelit ja 2,4-D:n partikkelit sekoitettiin kuivina yhteen. Seos asetettiin n. 40 cmreen pannutyyppiseen agglomeraattoriin. Pannun pyöriessä ruiskutettiin jauhemaiseen seokseen UCAR 368-latek-sin vesiliuosta, joka on kaupallisesti saatavilla oleva poly-vinyyliasetaattilateksi, jonka kiintoainepitoisuus oli alennettu noin 25 %:iin viskositeetin pienentämiseksi ja käyttämisen helpottamiseksi. Täten muodostuneet kosteat rakeet kuivattiin sitten matalan lämpötilan uunissa (alle 93°C).
Tässä ja seuraavissa esimerkeissä käytetty melamiini oli Melamine Chemicals, Inc.'in (Donaldsonville, Louisiana) kaupallisesti saatavilla oleva tuote. Se oli hieno valkoinen kiteinen i.
37 8301 8 jauhe, jonka seula-analyysi oli olennaisesti samanlainen kuin edellä on esitetty kaupallisesti saatavilla olevalle melamii-nille. Jauhe oli 99,9 %:sesti puhdasta, sen maksimikosteus-pitoisuus oli 0,1 %, maksimituhkapitoisuus 0,01 % ja tiheys noin 1,57 g/ml. Raemaisen tuotteen murskauslujuus oli noin 1000 grammaa.
Rakeita voidaan samalla tavalla valmistaa lisäämällä aktiivisiksi aineosiksi halofenyylialifaattisia happoja, halofenoksi-alifaattisia happoja, halo-substituoituja bentsoehappoja, polyhalogenoituja alifaattisia happoja sekä polysubstituoitu-ja pikoliinihappoja.
Esimerkki 2
Rakeiden valmistaminen ureasideaineen avulla, rakeet sisältä- vät 2,4-D:a_____
Valmistettiin raemainen tuote, joka sisälsi 71 % partikkeli-maista melamiinia, 5 % herbisidiä 2,4-D ja 24 % ureaa sideai-neena.
Rakeet valmistettiin seuraavasti. Melamiinista, ureasta ja 2,4-D:sta muodostettiin jauhemainen seos. Tähän tarkoitukseen käytettävän sopivan, hienon partikkelikoon omaavan urean val-“ mistamiseksi ureahelmet jauhettiin. Tämä seos asetettiin samaan pannuagglomeraattoriin, jota käytettiin esimerkissä 1, ja ruiskutettiin sitten vedellä. Agglomeraattorissa muodostuneet kosteat rakeet kuivattiin sitten matalan lämpötilan uunissa. Raemaisen tuotteen murskauslujuus oli noin 500-600 grammaa.
Esimerkki 3
Ruukkutestit esimerkin 1 rakeille - alfalfan siemenet Näiden raemaisten aineiden tehokkuutta alf alfan siemenien itämisen estossa käytettiin määritysmenetelmänä melamiinikoostu-muksiin sekoitetun 2,4-D:n jatkuvalle vaikutukselle.. Niin kauan kun merkittäviä määriä 2,4-D:a on läsnä, alfalfan siemenet eivät idä täydellisesti. Kun käsittelyn saaneet alf— 38 8301 8 alfan siemenet itävät käsittelyä saamattomiin siemeniin verrattavissa määrin, on 2,4-D:n tehokkuus loppunut.
Alfalfan siemenet (1 gramma) istutettiin 6,35 cm x 6,35 cm suuruisissa muoviruukuissa olevan seulotun epästeriilin kompos-timullan pinnalle. Kukin testiruukku oli muovisella lautasella ruukkujen välisen kontaminoitumisen estämiseksi. Siementen istuttamisen jälkeen ruukut kasteltiin päältä päin ja peitettiin toisella muovikulholla, kunnes itäminen alkoi. Tällä vältettiin mullan tarpeeton kuivuminen ja ylläpidettiin siementen itämiseksi sopivaa kosteaa ilmapiiriä. Kaikkia testi-ruukkuja pidettiin huoneessa, jonka lämpötila oli säädetty 21°C:ksi kokeen keston aikana. Itämisen alettua kannet poistettiin, jotta taimien kasvua ei mikään rajoittaisi. Siemeniä ja taimia tarkasteltiin päivittäin, niitä kasteltiin tarpeen vaatiessa ja kasvumuutokset merkittiin muistiin.
Neljän ruukkukäsittelyn sarja suoritettiin seuraavasti: (a) kontrolliruukut, joihin ei lisätty mitään kemikaalia; (b) 2,4-D yksinään (käytettiin määrä, joka vastaa määrää !! 0,9 kg 2,4-D:a 2,4-D:a/eekkeri; (c) esimerkin 1 mukaiset 2,4-D/melamiinirakeet (käytettiin määrä, joka vastaa määrää 0,9 kg 2,4-D:a/eekkerij (d) melamiinirakeet (eivät sisällä 2,4-D:a) määrä, joka vas- ·. taa käsittelyssä (c) käytettyä määrää.
Melamiini/sideainesuhde oli itse asiassa sama käsittelyihin (c) ja (d) käytetyissä rakeissa, jotka erosivat 2,4-D:n läsnä-*- olon tai puuttumisen suhteen. Rakeita käytettiin levittämällä ne ruukkuihin mullan pinnalle.
Kussakin käsittelyssä oli neljä ryhmää (A), (B), (C) ja (D), joissa oli kolme rinnakkaisruukkua, jolloinka alfalfan siemenet :·. voitiin istuttaa tuoreelle mullalle neljänä peräkkäisenä viikkona. Kaikki kuhunkin sarjaan kuuluvat ruukut käsiteltiin samalla tavalla alusta alkaen käytetyn aineen, kastelun ja valon suhteen. Koe aloitettiin, kun kaikki ruukut oli käsitelty li i 39 8301 8 ruiskuttamalla käytetty aine mullan pinnalle ja kun ruukut (A) oli istutettu. Viikkoa myöhemmin alfalfan siemenet istutettiin ruukkuihin (B). Kahta viikkoa myöhemmin ruukkuihin (C) istutettiin alfalfan siemenet ja viimeiseksi, kolme viikkoa kemikaalien levittämisen jälkeen alfalfan siemenet istutettiin ruukkuihin (D).
Neljään ryhmään kuuluvien ruukkujen A, B, C ja D ruukut käsiteltiin siten samanaikaisesti, jolloin jotkut ruukut saivat käsittelyn (a): ei kemikaalikäsittelyä eli kontrolli ; jotkut käsittelyn (b); 2,4-D käytettynä yksinään; ja niin edelleen.
Alfalfan siemenet istutettiin ruukkuihin A heti alussa; ruukkuihin B viikkoa myöhemmin; ruukkuihin C kaksi viikkoa myöhemmin; ja viimeisen ryhmän D ruukkuihin kolme viikkoa i i myöhemmin.
Kokeen koko keston aikana itivät alfalfan siemenet 100 %:sesti kontrolliruukuissa (a) ja vain melamiinilla käsitellyissä ruukuissa (d) ja jatkoivat kasvattaen terveitä elinkykyisiä kasveja. Niissä ruukuissa (A), jotka oli käsitelty pelkästään 2,4-D:11a tai 2,4-D/melamiinirakeilla, esiintyi 100 % kuolleisuus tai surkastunut itäminen. Niissä ruukuissa (B), jotka oli istutettu viikko 2,4-D/melamiinirakeiden levityksen jälkeen, esiintyi alfalfan siementen 100 % kuolleisuus; 2,4-D yksinään oli menettänyt suurimman osan tehokkuudestaan, ja itäminen oli 80 %:sti onnistunut. Ruukuissa (C), jotka oli istutettu kaksi viikkoa kokeen alusta, oli 2,4-D yksinään tehoton, ja siemenet itivät sekä kasvoivat 90 %:sesti; 2,4-D/melamiini-käsittely sai aikaan heikomman tuloksen, ja 30 % siemenistä iti tuloksekkaasti. Ruukuissa (D), jotka oli istutettu kolme viikkoa kokeen alun jälkeen, 2,4-D:llä yksinään käsitellyt siemenet itivät yhtä hyvin kuin kontrollit ja 2,4-D/melamiinirakeiden sisältämä 2,4-D oli melkein loppunut itämisen ollessa 90 %:sta.
Siementen itämisprosentit on esitetty taulukossa II alla: 40 8301 8
Taulukko II
Mullan käsittely _Itämisprosentti_ Käsitelty O. (A) ruukut (B) ruukut (C) ruukut (D) ruukut ..... istutettu istutettu istutettu istutettu päivänä o. päivänä 7 päivää 14 päivää 21 päivää _ myöhemmin myöhemmin myöhemmin (a) ei käsittelyä 100 100 100 100 (b) 2,4-D 0 80 90 100 (c) 2,4-D/melamiini- rakeet 0 0 30 90 (d) melamiinirakeet 100 100 100 100
Esimerkki 4
Ruukkutestit esimerkin 2 rakeille - alfalfan siemenet Toinen koesarja suoritettiin esimerkin 3, edellä, koejärjestelyn mukaisesti sillä poikkeuksella, että esimerkin 1 mukainen raemainen tuote oli korvattu esimerkin 2 mukaan valmistetulla raemaisella tuotteella.
Kolmen ruukkukäsittelyn sarja suoritettiin seuraavasti: (a) kontrolliruukut, joihin ei lisätty mitään kemikaalia? (b) 2,4-D yksinään (käytettiin määrä, joka vastasi määrää 0,9 kg/eekkeri; ! (c) esimerkin 2 mukaiset 2,4-D/melamiini/urearakeet (käytet- ” tiin määrä, joka vastaa määrää 0,9 kg 2,4-D/eekkeri).
Kaikissa tapauksissa 2,4-D tai rakeet levitettiin mullan pinnalle ruukkuihin. Kaikki ruukut käsiteltiin samanaikaisesti koejakson alussa.
Kussakin käsittelyssä oli neljä ryhmää (A)-(D), joissa oli kolme rinnakkaisruukkua, jolloin alfalfan siemenet voitiin istuttaa tuoreelle mullalle kokeen alussa ja kolmen seuraavan viikon alussa, kuten yleisesti esimerkissä 3, yllä.
Siementen itämisprosentit neljässä ruukkuryhmässä on esitetty taulukossa III, alla.
il 41 8301 8
Taulukko III
Mullan käsittely _ Itämisprosentti_ Käsitelty O. (A) ruukut (B) ruukut (C) ruukut (D) ruukut istutettu istutettu istutettu istutettu päivänä O.päivänä 7 päivää 14 päivää 21 päivää _ myöhemmin myöhemmin myöhemmin (a) ei käsittelyä 100 100 100 100 (b) 2,4-D O 31 49 82 (c) 2,4-D/urea/ melamiinirakeet O 13 14 20
Esimerkki 5
Hitaasti vapautuvana herbisidinä käytettävien erilaisten herbisidi/melamiinikoostumuksien käyttämisen vaikutus ruukkui- hin istutettujen 2-0 Douglas-kuusien taimien kasvuun_ Tässä keksinnön esimerkissä tutkittiin herbisidien tehokkuuksien ja vaikutusajan lisäksi myös niiden vastaavia kokonaisvaikutuksia kuusentaimiin.
Seuraavia raemaisia herbisidiformulaatioita käytettiin: ·” (a) 2,4-D 5 %, melamiini 71 %, urea 24 % (b) 2,4-D 4,7 %, melamiini 88,1 %, hartsi kuiva-aineena 7,2 % (c) 2,4-D/KL (2,4-D:a hallitusti vapauttava formulaatio, joka sisältää kraft-ligniiniä 10 %, melamiinia 72 %, ureaa 18 %) (d) Velpai®-herbisidi 5,35 %, melamiini 90,35 %, hartsi kuiva-aineena 4,3 % (V/MI) (e) b ja d, käytetty yhdessä (f) kontrolli, ei käsittelyä (g) teknillinen 2,4-D-käsittely.
Velpai®-herbisidi on du Pont'in tuote, jonka uskotaan sisältävän noin 90 paino-%:a heksatsinonia (3-sykloheksyyli-6-(dimetyy-liamino)-l-metyyli-l,3,5-triatsiini-2,4(1H,3H)-dioni) sekä inerttejä aineosia. Sitä käytetään tavallisesti sumutteena.
:* Otaksutaan, että kosteutta tarvitaan sen aktivoitumiseksi maaperässä.
i 42 8301 8
Douglas-kuusen taimet (2-0) istutettiin 25,4 cm:n halkaisijaltaan oleviin ruukkuihin. Kukin ylläolevasta viidestä raekäsit-telystä tehtiin kolmelle istutetulle kuuselle. Kahdelle istutettujen taimien kontrollisarjalle ei suoritettu käsittelyä ja käytettiin kaupallista 2,4-D:a vertailun vuoksi, vastaavasti. Käytettäessä kaupallista 2,4-D:a levitettiin jauhemainen aine tasaisesti mullan pinnalle, ja tällöin käytettiin samaa 2,4-D-ainetta kuin mitä käytettiin raemaisten koostumuksien valmistuksessa.
Kaikissa sarjoissa käytettiin 2,4-D:a ekvivalenttimäärä 0,9 kg/ 4000 m^ ja Velpai®-herbisidiä määrä 0,95 kg/ai/4000 m2 (ai = aktiivinen aine).
Näissä koesarjoissa seurattiin taimien korkeuskasvua, taimien kasvun laatua sekä taimia ympäröivien rikkakasvien kasvua, joka ilmoitettiin %:na mullan pinta-alasta.
Käsittelyhetkellä mullan pinnalla ei ollut nähtävillä näkyvää rikkakasvien kasvua. Ympäröivässä ilmassa oli kuitenkin aina olemassa kasvukelpoisia rikkakasvien siemeniä, jotka laskeutui-'"· vat mullan pinnalle päivittäin.
Kuvioiden 1 ja 3 piirroksissa on vertailtu mullan käsittelyn ·"! jälkeistä rikkakasvien kasvua istutettujen Douglas-kuusen tai mien ruukuissa. Kuhunkin käyrään tai pylvääseen liittyvät, suluissa olevat kirjaimet kuvioissa 1 ja 3 tarkoittavat edellä lueteltuja, vastaavia käsittelyjä. Käsittelyjen (a) ja (b) tulokset olivat niin samanlaiset, että kuvioissa 1 ja 2 on esitetty vain tulokset käsittelystä (a) eli ureaa sideaineena sisältävien rakeiden tulokset. Kuvioissa 2 ja 4 on samanlaiset käyrä- ja pylvässarjät, vastaavasti, joilla on vertailtu taimien kasvuhistoriaa vastaavien käsittelyjen jälkeen.
Kontrolli-istutukset, joille ei suoritettu käsittelyä, kuvio 1, käyrä (f), osoittavat, kuinka nopeasti kasvukelpoiset rikkakasvien siemenet laskeutuvat ja alkavat kasvaa. Hieman yli I: 43 8301 8 kahdeksassa viikossa oli rikkakasvusto täyttänyt täydellisesti ja kilpailevalla tavalla 100 % mullan pinnasta, jolloin ne ympäröivät taimet ja kasvoivat niiden yli. Kontrolliruu-kuissa olevien Douglas-kuusen taimien vastaava keskimääräinen korkeuskasvu, kuvio 2, käyrä (f), oli vain 20 cm. Kaikissa muissa käsittelyissä saatiin parempi keskimääräinen korkeus-kasvu.
Teknillisellä 2,4-D:n käyttämisellä päästiin aluksi hyvään rikkakasvien kontrolliin, kuvio 1, käyrä (g). Mutta lyhytikäisen 2,4-D:n vaikutuksen lakattua rikkakasvit valloittivat mullan. Neljäntoista viikon kuluttua rikkakasvusto täytti lähes 90 % mullan pinnasta, kuvio 1, käyrä (g). Tämä kilpailevista rikkakasveista vapaa varhainen vaihe sekä auksiinityyppisen 2,4-D:n jokin kasvua stimuloiva vaikutus sai kuitenkin aikaan suurentuneen keskimääräisen korkeuskasvun (28 cm), kuvio 2, käyrä (f) ja kuvio 4, pylväs (f). Tämä vastaa 40 %:n lisäystä pituuskasvussa verrattuna käsittelemättömään sarjaan, kuvio 4, pylväs (f).
Kaikilla kolmella 2,4-D-melamiiniraevalmisteella (a), (b) ja (c) saatiin kaikenkaikkinen, pitkäänkestävä, hyvä rikkakasvien kontrolli, kuviot 1 ja 3, joka kesti aina 24 viikkoa. Douglas-kuusen taimien vastaava kasvu oli erinomainen; saatiin toinen silmujen kasvu ja päästiin tasaiseen kasvuun. Keskimääräinen kasvu oli, kuten kuviossa 4 on esitetty: (a) 41 cm, 105 % suurempi kuin kontrolli; (b) 39 cm, 95 % suurempi kuin kontrolli; ja (c) 37 cm, 85 % suurempi kuin kontrolli.
Tämä kasvu oli seurausta suuresti alentuneesta rikkakasvien kilpailusta kautta koko kasvukauden ja myös 2,4-D:n sisältämän kasvun stimulaattorin jatkuvasta vähäisestä vaikutuksesta pit-‘ käjuurisiin kuusentaimiin.
44 8301 8
Ruukuissa, jotka oli käsitelty hartsisideaineen sisältävällä Velpai®-herbisidi/melamiinilla, ilmeni erinomainen pitkäaikainen rikkakasvien kontrolli ja samanaikainen taimien kasvulle edullinen vaikutus. Keskimääräinen korkeuskasvu oli 26 cm, joka oli 30 % suurempi kuin käsittelemättömässä kontrollissa (kuvio 4). Näissä ruukuissa ilmenivät hitaasti vapautuvan herbisidin edut, mutta sekundääristä, puuntaimien kasvua stimuloivaa vaikutusta ei ilmennyt.
Ruukuissa, jotka oli käsitelty (e) sekä 2,4-D/M-rakeilla (b) että Velpai®-herbisidirakeilla (d), ilmeni paras kaiken-kaikkinen rikkakasvien kontrolli, kuviot 1 ja 3, ja taimien kasvu oli vastaavasti erinomainen. Keskimääräinen pituuskasvu oli 37 cm, kuvio 4, joka on 85 % suurempi kuin 2,4-D-rakeilla yksinään (g) saatu. Täten tällä koostumuksella saatu parempi rikkakasvien kontrolli ei aiheuttanut mitään suurempaa kasvu-etua taimille.
Näistä tuloksista päätellään, että herbisidi-melamiinihelmillä voidaan saada yli kaksikymmentäneljä viikkkoa kestävä rikkakasvien kontrolli, mikä on kuusi kertaa pidempi kuin 2,4-D:n teknillisellä käyttämisellä saatu. Samanaikaisesti tuloksena saatu taimien kasvu on paljon parantunut.
; Esimerkki 6
Raemaiset koostumukset
Valmistettiin ja testattiin useita raemaisia formulaatioita käyttämällä melamiinipartikkeleita, jauhemaista ureaa ja BAM:a hienojakoisen jauheen muodossa. Rakeet valmistettiin sekoittamalla kuivat aineosat, sekoittamalla rummulla, ruiskuttamalla urean kostuttamiseksi ja seoksen saamiseksi tahmeaksi ja kuivaamalla. Edustaviin formulaatioihin sisältyivät seuraa-vat, joissa kaikki osat ja prosentit ovat paino-osia ja painoprosentteja, ellei toisin ole esitetty.
45 8301 8 A. Herbisidiformulaatiot - ureasideaine 6Al Melamiini 78 g
Urea 20 g 2,4-diklorofenoksivoihappo (2/4-DB) 2 g 6A2 Melamiini 78 g
Urea 20 g
Treflan 2 g trifluraliinin tavaramerkki (α,α,α-tri-fluoro-2,6-dinitro-N,N-dipropyyli-p-toluidiini) 6A3 Melamiini 78 g
Urea 20 g
Dicamba 2 g (3,6-dikloro-o-anishappo) 6A4 Melamiini 63,3 osaa
Urea 31,6 osaa
Cotoran 4 osaa fluometuronin tavaramerkki /1,1-dimetyy- (sellaisenaan) li-3-(a,a,a-trifluoro-m-tolyyli)urea7 (80 paino-%) ; 6A5 Melamiini 63,3 osaa
Urea 31,6 osaa
Dacthal 20 osaa DCPArn tavaramerkki (dimetyylitetraklorotereftl?la£ti?enaan^ .:. (75 paino-%) 6A6 Melamiini 63,3 osaa
Urea 31,6 osaa
Lorox 5 osaa _ (sellaisenaan) linuronin tavaramerkki /3-(3,4-diklorofenyyli)-1-metoksi- l-metyyliurea7; tai /N'-(3,4-diklorofenyyli)-N-metoksi-N-metyyliurea7 (50 paino-%) 6A7 Melamiini 63,3 osaa
Urea 31,6 osaa
Prowl 5,1 osaa . . (sellaisenaan) f; N-(1-etyylipropyyli)-2,6-dinitro-3,4-ksylidiinin tavaramerkki (noin 1,68 osaa aktiivista ainetta) 46 8301 8 6A8 Melamiini 63,3 osaa
Urea 31,6 osaa
Basalin 5,1 osaa (sellaisenaan) N- (2-kloroetyyli) -ex ,α ,α-trifluoro-2,6-dinitro-N-propyyli-p-toluidiinin tavaramerkki (0,5 kg/1) (noin 2,44 osaa aktiivista ainetta) 6A9 Melamiini 64 osaa
Urea 32 osaa
Ronstar 8 osaa (sellaisenaan) oksadiatsonin tavaramerkki /2-tert.butyyli-4-(2,4-dikloro-5-isopropoksifenyvli)-Δ -1,3/4-oksadiatsoliini-5-oni) 6AIO Melaniini 64 osaa
Urea 32 osaa
Dual 4 osaa (sellaisenaan) metolakloorin tavaramerkki /2-kloro-6'-etyyli-N-(2-metoksi- 1-metyylietyyli)aset-o-toluidiini) 6A11 Melamiini 63,3 osaa
Urea 31,6 osaa
Aatrex 5 osaa (sellaisenaan) : atratsiinin tavaramerkki /2-kloro-4(etyyliamino)-6-(iso- ’I propyyliamino)-s-triatsiini7 (80 paino-%) 6A12 Melamiini 63,3 osaa
Urea 31,6 osaa ! Bladex 5 osaa _ (sellaisenaan) syanatsiinin tavaramerkki /2-((4-kloro-6-(etyyliamino)-s-triatsiini-2-yyli)amino)-2-metyylipropionitriili/ (80 paino-%) 6A13 Melamiini 63,3 osaa
Urea 31,6 osaa
Profaami 6 osaa (isopropyylikarbanilaatti) . . B. Herbisidiformulaatiot - hartsisideaine .· Rakeet valmistettiin seuraavista formulaatioista hartsiside- ainetta käyttäen. Kussakin tapauksessa sideaineena oli UCAR 368-polyvinyyliasetaattilateksi. Sen kuiva-ainepitoisuus 47 8301 8 alennettiin 25 %:iin, ruiskutettiin sitten melamiini- ja herbisidipartikkeleiden rumpusekoitettuun seokseen yleisesti ottaen esimerkin 1 menetelmän mukaisesti. Kuivattu sideaine on olennaisesti veteen liukenematonta. Lateksia käytettiin sellainen määrä, että tuoterakeissa sideaineen pitoisuus oli noin 5 paino-% kuiva-aineesta, ellei toisin ole ilmoitettu.
6B1 Melamiini+ 90 % sideaine 2,4-DB-herbisidi 10 % 6B2 Melamiini+ 90 % sideaine
Treflon-herbisidi 10 % 6B3 Melamiini+ 90 % sideaine
Dicamba-herbisidi 10 % 6B4 Melamiini+ 89 % sideaine
Dicamba-herbisidi + 2,4-D (yhtä *. suuret paino-osat) 10 % 6B5 Melamiini+ 94,9 osaa sideaine
Prowl-herbisidi 5,1 osaa 6B6 Melamiini+ 94,9 osaa sideaine
Basalin-herbisidi 5,1 osaa 6B7 Melamiini+ 96 osaa sideaine
Ronstar-herbisidi 8 osaa 6B8 Melamiini+ 96 osaa sideaine . . Dual-herbisidi 4 osaa 6B9 Melamiini 80 osaa sideaine 10 osaa
Tandex 10 osaa (sellaisenaan) karbutilaatin tavaramerkki /tert.butyylikarbaamihapon _ esteri 3-(m-hydroksifenyyli)-1,1-dimetyyliurean kanssa/ (80 paino-%) 48 8301 8 6B10 Melamiini+ 87,5 % sideaine
Bladex p-herbisidi 12,4 % 6B11 Melamiini+ 87,5 % sideaine
Aatrex-herbisidi 12,5 % 6B12 Melamiini*- 87,5 % sideaine
Tandex-herbisidi 12,5 % C. Kasvua hidastavat formulaatiot - ureasideaine Nämä rakeet valmistettiin samalla tavalla kuin rakeet esimerkissä 6Ά.
6C1 Melamiini 63,3 osaa
Urea 31,6 osaa
Maleiinihydratsidi 6 osaa 6C2 Melamiini 63,3 osaa
Urea 31,6 osaa
Alar 6 osaa daminotsidin tavaramerkki (N-dimetyylisukkinaamihappo) D. Kasvua stimuloivat formulaatiot Nämä rakeet valmistettiin samalla tavalla kuin muut rakeet tässä esimerkissä käyttämällä sideaineena ureaa ja hartsia, vastaavasti.
6D1 Melamiini 78 g
Urea 20 g NAA 2 g .. 6D2 Melamiini* 90 % sideaine NAA 10 %
II
49 8301 8 NAA tarkoittaa naftaleenietikkahappoa, kasvun stimulanttia, joka on tehokas myös omenien putoamisen kontrolloinnissa.
E. Arvioinnit
Rakeet, joissa sideaineena on urea, sopivat oikein hyvin levitettäviksi maan pinnalle vähäsateisilla alueilla. Hyvin kosteissa tilanteissa päästään huonosti liukenevan hartsiside-aineen avulla valmistettuja rakeita käyttämällä tavallisesti aktiivisuuden hyvään pysyvyyteen. Hartsin määrän lisääminen vähentää BAM:n vapautumisnopeutta ja pidentää vaikutusaikaa.
Esimerkki 7
Vapautumisnopeutta raemaisista formulaatioista koskevat tutkimukset_
Valmistettiin useita muita rakeita käytettäviksi teknillisen Velpar^-herbisidin ja teknillisen 2,4-D-herbisidin kanssa suoritettavaan vertailevaan arviointiin. Rakeet valmistettiin jo esitetyillä menetelmillä, ja niiden formulaatiot olivat seuraavat kuiva-aineen perusteella ilmoitettuina: 7A Melamiini 90,35 %
Velpai^^herbisidi 5,35 %
Hartsi 4,30 % 7B Melamiini 76 %
Velpa^Slherbisidi 5 %
Ureajauhe 12 %
Ruiskutettu urea 7 % 7C Melamiini 33,1 % 2.4- D 4,7 %
Hartsi 7,2 % . . 7D Melamiini 71 % 2.4- D 5 %
Urea 24 %
Kukin näistä formulaatioista muodostettiin rakeiksi, joista seulottiin kokoalue -14+20 mesh, U.S.Standard Sieve-koko.
50 8 3 0 1 8
Kustakin raesarjasta otettiin näyte vapautuvan herbisidin määrän mittaamista varten. Näyte asetettiin dialyysipussiin. Pussi upotettiin tislattua vettä sisältävään kannelliseen astiaan, jossa oli 10 litraa 22°C:sta vettä. Liuosta sekoitettiin, ja sopivin väliajoin otettiin 10 ml:n suuruisia näytteitä.
Nämä näytteet analysoitiin ultraviolettispektrofotometrillä aallonpituuksilla 203, 247 ja 284 nm, vastaavasti, melamiini-ja herbisidipitoisuuksien määrittämiseksi.
Näissä koeolosuhteissa teknillinen Velpai® vapautui olennaisesti kokonaan veteen hieman yli vuorokaudessa. Esimerkin 7A mukaisissa hartsilla sidotuissa rakeissa oli Velpai®-herbisidin puoliintumisaika noin kolme vuorokautta, mutta tämän jälkeen herbisidiä vapautui hidastuvalla nopeudella, ja kahden viikon jälkeen rakeessa oli vielä yli 10 % jäljellä, minkä jälkeen vapautuminen jatkui yhä alenevalla nopeudella, ja rakeet sisälsivät vieläkin noin 2 % tai 3 % alkuperäisestä herbisidistä yli 30 vuorokauden kuluttua. Esimerkin 7B mukaisista urealla sidotuista rakeista oli vapautunut käytännöllisesti katsoen 100 % herbisidistä kolmen vuorokauden kuluttua.
Mitä tulee rakeiden sisältämään melamiiniin, oli noin puolet esimerkin 7A rakeiden sisältämästä melamiinista liuennut vesi-hauteeseen kuuden päivän kuluttua; noin 80 % oli liuennut vesi-hauteeseen noin 12 vuorokauden kuluttua; ja noin 92 % melamiinista oli liuennut vesihauteeseen noin 22 vuorokauden kuluttua. Esimerkin 7B urealla sidottujen rakeiden tapauksessa oli melamiinista liuennut vesihauteeseen käytännöllisesti katsoen 100 % yhden viikon kuluttua.
Teknillisestä 2,4-D-herbisidistä oli 100 % liuennut vesihauteeseen 8-9 vuorokauden kuluttua. Esimerkin 7C hartsilla sidotuissa rakeissa oli 2,4-D:n puoliintumisaika noin neljä vuorokautta; noin 80 % herbisidistä oli liuennut vesihauteeseen li 51 83018 ί noin 20 vuorokauden kuluttua; ja tämän jälkeen herbisidi uut-tui hyvin hitaasti. Esimerkin 7D urealla sidotuissa rakeissa oli herbisidin puoliintumisaika likimain sama kuin teknillisen 2,4-D:n; eli kahden vuorokauden kuluttua oli melkein 50 % rakeiden sisältämästä herbisidistä siirtynyt vesihauteeseen. Vapautumisnopeus tämän jälkeen kuitenkin hidastui, jolloin noin yhdeksän vuorokauden kuluttua oli dialyysipussissa noin 10 % herbisidistä. Vasta noin 14 vuorokauden kuluttua oli käytännöllisesti katsoen lOO % herbisidistä vapautunut vesihauteeseen.
Melamiinin siirtymisnopeus vesihauteeseen esimerkkien 7C ja 7D rakeista vastasi melko läheisesti itse herbisidin siirty-misnopeutta. Siten, esimerkin 7C hartsilla sidottujen rakeiden melamiinista oli 90 % siirtynyt vesihauteeseen noin 21 vuorokauden kuluttua, mutta sen jälkeen vapautumisnopeus oli äärimmäisen hidas, jolloin 30 vuorokauden kuluttua oli noin 7,5 % melamiinista vielä siirtymättä vesihauteeseen. Esimerkin 7D urealla sidottujen rakeiden melamiinista oli käytännöllisesti katsoen 100 % siirtynyt vesihauteeseen 12 vuorokauden kuluttua.
Koska havaittiin, että Velpa^S^-herbisidin tehollinen ikä laboratorio-olosuhteissa oli yli yhdeksän viikkoa, tehtiin kenttäkokeita, joissa herbisidi ja rakeet joutuivat alttiiksi kaikille luonnon hajottaville tekijöille kuten sateelle, lämpötilan vaihteluille, maaperän eliöstölle ja vastaaville. Kenttäolosuhteissa oli jatkuvasti tarjolla erilaisia kasvukykyisiä rikkakasvien siemeniä, jotka tunkeutuivat koealueille. Tämä suurensi tehtyjen havaintojen arvoa.
Perustettiin neljä koepalstaa, joiden välillä olivat puskuriaineet varotoimenpiteenä kaikkea vieraan käsittelyn aiheuttamaa kontaminaatiota vastaan. Koepalstoille suoritettiin käsittelyt seuraavasti: 52 8301 8 1. Ruiskutus Velpai®-herbisidiliuoksella, joka oli valmistettu pakkauksessa olevien ohjeiden mukaisesti; ruiskutettu määrä.
2. Tälle kontrollipalstalle ei suoritettu mitään käsittelyä.
3. Kolmannen kontrollipalstan maanpinnalle oli levitetty esimerkin 7A rakeita sellainen määrä, jolla aktiivisen ainesosan, Velpai®-herbisidin määräksi saatiin.
4. Neljäs palsta käsiteltiin esimerkin 7B rakeilla, joita käytettiin sellainen määrä, jolla aktiivisen ainesosan, Velpai®-herbisidin määräksi saatiin.
Näiden käsittelyjen jälkeen istutettiin sekalaisia ruohonsie-meniä 10 cm:n kaistoille koepalstan poikki säännöllisin väliajoin. Palstoja tarkasteltiin sitten ja huomioitiin sekalaisten ruohonsiementen itämisen lisäksi myös kaikkien kasvukykyisten rikkakasvien itäminen. Nämä havainnot merkittiin muistiin.
Esimerkin 7B urealla sidotut rakeet olivat hajonneet kolmen vuorokauden kuluttua. Esimerkin 7A hartsilla sidotut rakeet olivat säilyttäneet fysikaalisen muotonsa yli 12 viikon kuluttua, vaikka niiden koko oli jonkin verran pienentynyt.
Ensimmäisten kahdeksan viikon aikana ruoho ei kasvanut Velpa ia herbisidillä ruiskutetuilla ja molemmilla raetyypeillä käsitellyillä koepalstoilla. Siemenet itivät, mutta kuolivat sen jälkeen, joten siementen kasvun kontrolli oli tehokas 100 %:sesti. Kontrollina pidetyllä koepalstalla, jolle ei suoritettu mitään käsittelyä, kylvetyt ruohonsiemenet. itivät ja kasvoivat.
Noin kahdeksan viikon kuluttua ilmaantui joitakin kasvukykyisiä rikkakasveja koepalstalle, jolle oli ruiskutettu Velpai®-herbisidiä. Samanlaisia rikkakasveja ilmaantui myös kontrollina pidetylle koepalstalle, ja nämä rikkakasvit kasvoivat. Noin 53 8301 8 12 viikon kuluttua Velpai®:lla ruiskutetulla koepalstalla oli hyvin pieni prosentti kylvetyistä ruohon siemenistä säilynyt elinkykyisenä. 18 viikon kuluttua ruoho iti tällä erityisellä koepalstalla (se palsta, joka oli ruiskutettu Velpar-^-herbi s idillä) ja iti sekä kasvoi yhtä hyvin kuin kontrol-lipalstalla. Mikään ei sen sijaan kasvanut niillä kahdella koepalstalla, joille oli levitetty rakeita.
25 viikon kuluttua oli jonkin verran ruohoa säilynyt elossa niillä koepalstoilla, joille oli levitetty molemman tyyppisiä rakeita. Tällöin ruoho näytti saavuttaneen saman vaiheen, jonka se oli saavuttanut 12 viikossa Velpai®-herbisidillä ruiskutetulla koepalstalla. Tällä ajankohdalla kokeet keskeytettiin sään aiheuttamien ongelmien vuoksi. Raemaisessa muodossa käytettyjen herbisidien todellisia vaikutusaikoja ei siten määritelty tässä erityisessä kenttäkokeessa. Molemman tyyppisillä rakeilla saatiin kuitenkin kontrolli, joka oli 13 viikkoa pidempi kuin Velpaj^-herbisidin normaalilla ruiskutuskäytöllä saatu, eli tämän herbisidin vaikutusaika siten oli kaksinkertaistunut.
FI-patenttihakemuksessa 823273 on esitetty useita menetelmiä lannoiteainerakeiden valmistamiseksi, jotka menetelmät perustuvat melamiinin tai sen suolojen käyttämiseen ja joissa rakeet ovat partikkelikooltaan korkeintaan 10 mesh ja huonosti liukenevia veteen, pHsssa 7 ja 20°C:ssa ja jossa rakeet ovat edullisesti maksimipartikkelikooltaan 400 mikrometriä tai tätä pienempiä. Kaikkia mainitussa hakemuksessa esitettyjä useita rakeidenvalmistusmenetelmiä voidaan käyttää BAM:a sisältävien rakeiden valmistamiseksi tämän keksinnön mukaisesti.
Esimerkiksi esimerkissä 1 esitetyn menetelmän mukaisesti on valmistettu 2,4-D:a sisältäviä rakeita, joissa sideaineena oli polyvinyyliasetaattilateksin sijasta kalsiumligniinisulfo-naatti ja erikseen myös melamiini-formaldehydihartsi, joita kumpaakin käytettiin sideaineena 30-50 % kuiva-aineisina.
54 8301 8 Käyttömäärät olivat kummassakin tapauksessa sellaiset, että kuivatut rakeet sisälsivät noin 5 paino-%:a sideaineen kuiva-ainetta. Sideaineena voidaan samalla tavalla käyttää urea-formaldehydiä hyvin tuloksin.
Eräässä raemuodossa jauhemainen seos on valmistettu melamii-nista, ureasta ja 2,4-D:sta. 2,4-D:n asemesta voidaan käyttää muita BAM:ja. Jauhemainen seos asetetaan sitten pannuagglome-raattoriin tai muuhun sopivaan laitteistoon ja sille ruiskutetaan urean vesiliuosta, ja tahmea seos agglomeroidaan. Agglomeraatit kuivataan sen jälkeen esimerkissä 1 kuvattua tyyppiä olevassa matalan lämpötilan uunikuivurissa. Tällaisten kuivattujen rakeiden murskauslujuudet ovat tyypillisesti noin 450 grammaa tai tätä suurempia.
Murskauslujuutta voidaan edullisemmin parantaa suorittamalla kuivatuille rakeille kuumennuskäsittely, joka on samantyyppinen kuin mikä on esitetty US-patenttihakemuksessa 339 201, ja joka on erityisesti sisällytetty tähän viitteeksi. Tässä kuumennus-*. käsittelyssä kuumennetaan kuivatut rakeet uunissa lämpötilassa, joka on suurempi kuin urean sulamispiste, 132°C. Rakeita pidetään tässä korkeassa lämpötilassa riittävän lyhyt aika, ! jotta rakeet säilyttäisivät muotonsa. Jos uunin lämpötila on alueella noin 135°C - noin 150°C, on tyypillinen retentio-aika 8 - noin 15 minuuttia. Tässä ajassa urea joko lähestyy sulaa tilaa tai tulee tahmeaksi. Urea kostuttaa ainakin jotkut rakeen sisältämistä kiinteistä partikkeleista. Rakeet jäähdytetään tämän jälkeen ilmassa ympäristön lämpötilaan, ja jäähtynyt urea muodostaa kovan sideaineen, joka antaa rakeille paljon paremman murkauslujuuden. Tällä tavalla valmistettujen rakeiden murskauslujuus on noin 1350 grammaa tai suurempi.
Murskauslujuudet määritetään valitsemalla umpimähkäisesti tietystä raepanoksesta 10 3-4 mm halkaisijaltaan olevaa raetta. Valitut 10 raetta asetetaan sitten paineen alaisiksi, jota seurataan, kunnes murskautuminen tapahtuu. Murskautumispistees-sä saaduille 10 arvolle lasketaan sitten keskiarvo, ja keski-arvo ilmoitetaan murskauslujuutena.
55 8301 8
Sideaineen ollessa vesiliukoinen voi sade liuottaa sen, jolloin melamiini tai muut typpilähdepartikkelit sekä BAM vapautuvat nopeasti. Kun sideaine on veteen liukenematon, pysyy side-ainerakenne olennaisesti muuttumattomana huolimatta kosteudesta; se, mitä tapahtuu ajan kuluessa, on rakeen muiden komponenttien liukeneminen, ja sekä melamiinin tai muun samanlaisen aineen sekä BAM:n vapautumisnopeudet ovat hyvin alhaiset.
Kun rakeet ovat muodoltaan pallomaisia, pienentää niiden kokoa vähitellen maaperän kosteus tai sade. Tämä merkitsee sitä, että pinta-ala pienenee jatkuvasti, jolloin BAM:n paljastuminen rakeen pinnalta pienenee ajan kuluessa. Hiutalemuoto on edullinen sellaisen aineen saamiseksi, jolla saadaan oleellisesti vakiosuuruinen pinta-ala ja siitä johtuen BAM:n oleellisesti tasainen paljastumisnopeus. Eräs tapa tällaisen hiutale-muodon tai tuotteen valmistamiseksi on sekoittaa yhteen melamiini, urea ja BAM, kaikki jauhemaisina, halutuissa suhteissa.
Tämä seos kuumennetaan sitten, kunnes saadaan sula liete.
Liete muovataan sitten laataksi, joka kovetuttuaan ja jäähdyt-tyään voidaan rikkoa tai työstää helposti hiutalemuotoon.
Pienen panoksen liete voidaan kaataa tasaiselle jäähdytyspin-nalle. Jatkuvassa valmistusprosessissa liete voidaan siirtää liikkuvalle metallihihnalle säännellyn paksuiseksi ja jäähdyt-! tää, jolloin saadaan tasapaksuinen jatkuva nauha.
Kun melamiini- ja ureajauheiden seoksesta, johon on lisätty BAM:a, on valmistettu tällainen nauha tai laatta, joka on kuumennettu, kunnes urea on sulanut, on jäähtyneestä nauhasta tai laatasta muodostuneilla hiutaleilla poikkeuksellisen suuri murs-kauslujuus. Samanlaisia tuloksia voidaan saada kuumentamalla melamiinin, urean ja BAM:n seos kuumassa tiikelipuristimessa paineen alaisena muutamia minuutteja ja tämän jälkeen jäähdyttämällä. Jäähtyneestä arkista muodostuneilla hiutaleilla on samanlainen suuri murskauslujuus. Hiutaleet voidaan haluttaessa seuloa kierrättämällä hienoainesta ja murskaamalla ylisuuri aines tasaisen kokoalueen omaavien hiutaleiden valmistamiseksi .
56 8301 8
Maaperän pinnalle levitetty urea höyrystyy etenkin maan ollessa kosteaa. Kun melamiini-urean raemaisia agglomeraatteja on levitetty maan pinnalle, näyttää höyrystyminen eliminoituneen tai oleellisesti vähentyneen siinä määrin, että sillä ei ole käytännön merkitystä. Tämä ilmiö on tärkeä ja arvokas, koska raemaisen rakenteen hidas hajoaminen vaikuttaa kaiken rakeen sisältämän BAM:n vapautumisnopeuteen.
Tämän keksinnön mukaisella BAM:n raemaisella muodolla saadaan aikaan BAM:n pitkään kestävä vapautuminen ja aktiivisuus.
Tämä piirre on tärkeää herbisideille, joita käytetään ohralle, mintulle, hirssille, puuvillalle, ruoholle ja muille viljelykasveille.
Melamiini-urearakeiden lannoitehyöty saadaan pinnalle levitetyistä rakeista, mutta rakeiden kääntäminen maan sisään juurivyö-hykkeelle eli noin 35,5 cm:n syvyyteen on edullinen, jos ajatellaan pelkästään lannoitusta. Ureasideaine vapauttaa erillisiä BAM- ja melamiinipartikkeleita rakeesta maaperään. Vapautuneet partikkelit joutuvat alttiiksi kosteuden ja mikro-organismien vaikutukselle.
Eräs hyvin lupaava tämän keksinnön mukainen sovellutus koskee metributsiinin käyttöä soijapavuille. Tavalliseen tapaan käytettynä tämä herbisidi vahinaoittaa usein satoa. Hartsilla sidottujen melamiinirakeiden käyttämisellä voidaan tämä ongelma välttää hitaasta vapautumisnopeudesta johtuen.
l! 57 8301 8
Kun huonosti liukeneva partikkelimainen typpilähde on melamii-? ni tai sen suola ja kun rakeet ovat vesiliukoisen sideaineen avulla valmistettuja agglomeraatteja, ovat edulliset suhteet 60-85 % melamiinia, 15-40 % liukoista aideainetta kuten ureaa ja korkeintaan 10 % BAM:a. Kun rakeet ovat helmiä tai hiutaleita tai kun ne on valmistettu kuumapuristamalla,muuhun aineeseen sekoitettu sulava, vesiliukoinen sideaine sideaineen, kuten urean, kanssa, voivat suhteet olla 10-67 % melamiinia, 33-90 % sideainetta ja jälleen korkeintaan noin 10 % BAM:a. Suhteet voivat siten olla kaikenkaikkiaan 10-85 % melamiinia, 15-90 % ureasideainetta ja korkeintaan 10 % BAM:a.
Kun käytetään veteen liukenematonta hartsisideainetta, voi melamiinia olla yleisesti 10-99 %, BAM:a korkeintaan 10 %, mutta tavallisesti 7,5 % tai vähemmän, ja hartsisideainetta tavallisesti 1-10 %, edullisesti 2-10 %, edullisemmin 4-6 %. Kun käytetään partikkelimaista ainetta muuta kuin melamiinia, tulisi käyttää samanlaisia suhteita. Kaikki kiinteät partikkelit ovat edullisesti pienempiä kuin 40 mesh, U.S. Standard Sieve Series.
Vaikka keksintö on esitetty tässä patenttihakemuksessa viittaamalla keksinnön edullisten suoritusmuotojen yksityiskohtiin, on ymmärrettävä, että tämä esitys on tarkoitettu pikemminkin keksintöä kuvaamaan eikä sitä rajoittamaan, koska ajatellaan, että alan ammattilaiset havaitsevat helposti muunnelmia keksinnön pohjalta ja seuraavien patenttivaatimusten alueelta.
Claims (12)
1. Kiinteä koostumus, joka on tarkoitettu käytettäväksi herbisidisesti aktiivisen aineen lähteenä, jolla aineella on pitkäkestoinen aktiivisuus sen jälkeen, kun mainittu koostumus on levitetty maahan, tunnettu siitä, että mainittu koostumus koostuu i) seuraavien aineiden seoksesta: a) herbisidisesti aktiivisen aineen sekä b) partikkelimaisen melamiinikomponentin, joka on valittu ryhmästä, joka koostuu melamiinista, sen fysiologisesti hyväksytyistä epäorgaanisista ja orgaanisista suoloista sekä näiden seoksista, ja jolle on tunnusomaista partikkeli-koko 10 mesh (1,68 mm) tai tätä pienempi; ja ii) sideaineesta, joka pitää mainitun seoksen kiinteässä muodossa, jolloin herbisidisesti aktiivinen aine ja lannoi-tetyppi pysyvät yhdessä annostettaessa maahan; ja joka mainittu kiinteä muoto suojaa tämän jälkeen mainittua herbisidisesti aktiivista ainetta auringonvalon ja hapen hajottavilta vaikutuksilta, veden liuottavalta vaikutukselta ja tuulen ja auringon haihduttavilta vaikutuksilta.
2. Patenttivaatimuksen 1 mukainen kiinteä koostumus, tunnettu siitä, että mainittu koostumus sisältää korkeintaan 30 paino-% mainittua herbisidisesti aktiivista ainetta ja noin 10 paino-%:sta noin 95 paino-%:iin mainittua partikke-limaista melamiinikomponenttia.
3. Patenttivaatimuksen 2 mukainen kiinteä koostumus, tunnettu siitä, että mainittu koostumus sisältää korkeintaan noin 7,5 paino-% mainittua herbisidisesti aktiivista ainetta, noin 40 paino-%:sta noin 95 paino-%:iin mainittua par-tikkelimaista melamiinikomponenttia ja noin 4 paino-%:sta noin 60 paino-%:iin mainittua sideainetta.
4. Patenttivaatimuksen 3 mukainen koostumus, tunnettu siitä, että sideaine on urea, jota on 20 %:sta 60 %:iin koostumuksen painosta. I; 8301 8
5. Patenttivaatimuksen 3 mukainen koostumus, tunnettu siitä, että sideaine on suola, joka on kuivattu liuoksesta ja valittu ryhmästä, joka koostuu ammoniumsulfaatista, kaliumsulfaatista, ammoniumnitraatista, ammoniumfosfaatista, kaliumnitraatista, kaliumkloridista, ammoniumkloridista ja kaliumdivetyfosfaatista.
6. Patenttivaatimuksen 2 mukainen koostumus, tunnettu siitä, että mainittu sideaine on luonnollinen tai synteettinen polymeeri.
7. Patenttivaatimuksen 2 mukainen koostumus, tunnettu siitä, että sideaine on valittu ryhmästä, joka koostuu ligniinijohdannaisesta, urea-formaldehydihartsista, amino-plastihartsista ja polyetenoidikoostumuksesta lateksimuodos-sa.
8. Patenttivaatimuksen 3 mukainen koostumus, tunnettu siitä, että mainitut melamiinikomponentit ovat suoloja, jotka on valittu ryhmästä, joka koostuu metafosfaatista, nitraatista, ortofosfaatista, ortofosfaattidihydraatista, polyfosfaatista, kaliumdivetyfosfaatista, bisulfaatista ja sulfiittisuoloista sekä näiden seoksista.
9. Patenttivaatimuksen 3 mukainen koostumus, tunnettu siitä, että mainitun melamiinikomponentin suolat on valittu ryhmästä, joka koostuu formaatista, syanuraatista ja kloro-asetaattisuoloista sekä näiden seoksista.
10. Patenttivaatimuksen 3 mukainen kiinteä koostumus, tunnettu siitä, että mainittu partikkelimainen melamiinikom-ponentti koostuu melamiinipartikkeleista, joita on 40 %:sta 80 %:iin mainitun koostumuksen painosta ja joiden partikkelikoko on valtaosin alle 400 mikrometriä, ja joissa sideaineena on urea, jota on 20 %:sta 60 %:iin mainitun koostumuksen painosta. 8301 8
11. Patenttivaatimuksen 1 mukainen rakeiden muodossa oleva koostumus, jonka raekoot ovat alueella 1-10 mm ja joka soveltuu rakeiden lujuuden ja painon puolesta maahan mekaanisesti levitettäväksi, tunnettu siitä, että mainittua herbisidisesti aktiivista ainetta on läsnä korkeintaan 7,5 paino-% mainituista rakeista; ja että mainitun melamiinikom-ponentin partikkelikoko on pääasiallisesti alle 400 mikro-metriä ja jota mainittua melamiinia on läsnä määrässä noin 10-99 % rakeiden painosta.
12. Patenttivaatimuksen 1 mukainen koostumus, tunnettu siitä, että herbisidisesti aktiivinen aine on 2,4-dikloro-fenoksietikkahappo tai heksatsinoni [3-sykloheksyyli-6- (dimetyyliamino)-l-metyyli-s-triatsiini-2,4(1H,3H)-dioni].
Applications Claiming Priority (2)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
US51828183A | 1983-07-28 | 1983-07-28 | |
US51828183 | 1983-07-28 |
Publications (4)
Publication Number | Publication Date |
---|---|
FI843000A0 FI843000A0 (fi) | 1984-07-27 |
FI843000A FI843000A (fi) | 1985-01-29 |
FI83018B FI83018B (fi) | 1991-02-15 |
FI83018C true FI83018C (fi) | 1991-05-27 |
Family
ID=24063301
Family Applications (1)
Application Number | Title | Priority Date | Filing Date |
---|---|---|---|
FI843000A FI83018C (fi) | 1983-07-28 | 1984-07-27 | Kompositioner med foerdroejd utloesning foer biologiskt aktiva material. |
Country Status (7)
Country | Link |
---|---|
EP (1) | EP0135714B1 (fi) |
JP (1) | JPS60185701A (fi) |
AT (1) | ATE69216T1 (fi) |
CA (1) | CA1237292A (fi) |
DE (2) | DE3485237D1 (fi) |
DK (1) | DK369884A (fi) |
FI (1) | FI83018C (fi) |
Families Citing this family (5)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
CA1265354A (en) * | 1984-11-15 | 1990-02-06 | G. Graham Allan | Liquid biologically active compositions |
WO1986006061A1 (en) * | 1985-04-11 | 1986-10-23 | Commonwealth Scientific And Industrial Research Or | Fertilization of crops |
US6139597A (en) * | 1998-10-14 | 2000-10-31 | Oms Investments, Inc. | Controlled release fertilizer compositions and processes for the preparation thereof |
CA2600771C (en) * | 2005-04-18 | 2016-06-07 | Dsm Ip Assets B.V. | Process for the production of urea-comprising particles |
US20090035384A1 (en) | 2006-03-31 | 2009-02-05 | Lambeth Gregory H | Process for producing coated urea-formaldehyde polymers |
Family Cites Families (10)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
DE1767870A1 (de) * | 1968-06-26 | 1972-07-27 | Norddeutsche Affinerie | Verhuetung der Schadwirkung von Vorauflauf-Bodenherbiziden an Kulturpflanzen |
FR1591081A (fi) * | 1968-09-06 | 1970-04-27 | ||
US3898071A (en) * | 1970-06-23 | 1975-08-05 | Ciba Geigy Corp | Method of limiting growth of lawn grass and increasing sugar content in cane |
JPS4890845A (fi) * | 1972-03-08 | 1973-11-27 | ||
JPS53127824A (en) * | 1977-04-13 | 1978-11-08 | Chisso Asahi Hiryo | Controlling agent fusarium phatogenic bacillus and fertilizer containing same |
IT1132647B (it) * | 1979-09-10 | 1986-07-02 | Univ Washington | Melammina come sorgente di azoto nel fertilizzare le piante |
JPS57149891A (en) * | 1981-03-10 | 1982-09-16 | Sumie Hihara | Fertilizer accompanied with insect repellent effect |
PH20156A (en) * | 1981-09-25 | 1986-10-09 | Melamine Chemicals Inc | Fertilizer compositions and processes of using them |
IN158473B (fi) * | 1981-09-25 | 1986-11-22 | Melamine Chemicals Inc | |
AU528086B2 (en) * | 1981-10-07 | 1983-04-14 | Fmc Corporation | Insecticide coated fertilizer |
-
1984
- 1984-07-24 CA CA000459570A patent/CA1237292A/en not_active Expired
- 1984-07-27 AT AT84108953T patent/ATE69216T1/de not_active IP Right Cessation
- 1984-07-27 EP EP84108953A patent/EP0135714B1/en not_active Expired - Lifetime
- 1984-07-27 DE DE8484108953T patent/DE3485237D1/de not_active Expired - Lifetime
- 1984-07-27 DE DE198484108953T patent/DE135714T1/de active Pending
- 1984-07-27 JP JP59157128A patent/JPS60185701A/ja active Granted
- 1984-07-27 FI FI843000A patent/FI83018C/fi not_active IP Right Cessation
- 1984-07-27 DK DK369884A patent/DK369884A/da not_active Application Discontinuation
Also Published As
Publication number | Publication date |
---|---|
FI843000A (fi) | 1985-01-29 |
FI83018B (fi) | 1991-02-15 |
EP0135714A2 (en) | 1985-04-03 |
EP0135714B1 (en) | 1991-11-06 |
DK369884A (da) | 1985-01-29 |
EP0135714A3 (en) | 1988-07-27 |
CA1237292A (en) | 1988-05-31 |
JPS60185701A (ja) | 1985-09-21 |
JPH0448761B2 (fi) | 1992-08-07 |
DE3485237D1 (de) | 1991-12-12 |
DK369884D0 (da) | 1984-07-27 |
FI843000A0 (fi) | 1984-07-27 |
DE135714T1 (de) | 1985-11-21 |
ATE69216T1 (de) | 1991-11-15 |
Similar Documents
Publication | Publication Date | Title |
---|---|---|
JP5173848B2 (ja) | 安定化された粒状殺病害生物剤 | |
US9012363B2 (en) | Granular controlled release agrochemical compositions and process for the preparation thereof | |
US4994100A (en) | Homogeneous granular nitrogen fertilizer | |
US6890888B2 (en) | Controlled release agricultural products and processes for making same | |
US5643590A (en) | Safened pesticidal resin composition for controlling soil borne pests and process for the preparation thereof | |
US4832728A (en) | Fertilizer compositions, processes of making them, and pocesses of using them | |
US20060003893A1 (en) | Controlled release fertilizers employing ureaform compounds and processes for making same | |
GB2113170A (en) | Microencapsulated agricultural pesticides | |
JPH04504583A (ja) | 肥料および他の殺虫剤とホスホロアミドチオエート誘導体とのペレット化法 | |
US3252785A (en) | Fertilizer process | |
US5022917A (en) | Liquid herbicidally active compositions | |
US4560400A (en) | Fertilizer compositions, processes of making them and processes of using them | |
UA128080C2 (uk) | Стабільний самодиспергувальний твердий пестицидний склад із низьким піноутворенням | |
JP4538787B2 (ja) | 粒状農薬組成物、その製造方法及び使用方法 | |
FI83018C (fi) | Kompositioner med foerdroejd utloesning foer biologiskt aktiva material. | |
US3585022A (en) | Granular biologically active compositions and methods of making the same | |
US5139555A (en) | Fertilizer processes and compositions using s-triazines | |
US20100234223A1 (en) | Controlled release fertilizers employing ureaform compounds and processes for making same | |
JP2000191407A (ja) | 被覆農業用組成物 | |
US4559075A (en) | Fertilizer processes and compositions using s-triazines | |
CN110250190A (zh) | 一种组合物、制剂及其应用、制备方法 | |
JPH0229289B2 (fi) | ||
EP0184039B1 (en) | Liquid biologically active compositions | |
PL146275B1 (en) | Melamine containing nitrogenous fertilizer and method of obtaining the same | |
JP4041185B2 (ja) | 増強された農薬分解能を有する農業用および緑化用資材の製造方法 |
Legal Events
Date | Code | Title | Description |
---|---|---|---|
MM | Patent lapsed | ||
MM | Patent lapsed |
Owner name: MELAMINE CHEMICALS, INC |