NO880255L - Fluidvekselpumpe. - Google Patents
Fluidvekselpumpe.Info
- Publication number
- NO880255L NO880255L NO880255A NO880255A NO880255L NO 880255 L NO880255 L NO 880255L NO 880255 A NO880255 A NO 880255A NO 880255 A NO880255 A NO 880255A NO 880255 L NO880255 L NO 880255L
- Authority
- NO
- Norway
- Prior art keywords
- fluid
- pump
- chamber
- exchange chamber
- drive
- Prior art date
Links
- 239000012530 fluid Substances 0.000 title claims description 381
- 125000004122 cyclic group Chemical group 0.000 claims 3
- 230000000737 periodic effect Effects 0.000 claims 2
- 238000007599 discharging Methods 0.000 claims 1
- 239000000203 mixture Substances 0.000 claims 1
- 210000000056 organ Anatomy 0.000 claims 1
- XLYOFNOQVPJJNP-UHFFFAOYSA-N water Substances O XLYOFNOQVPJJNP-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 11
- 230000005484 gravity Effects 0.000 description 7
- 230000008878 coupling Effects 0.000 description 3
- 238000010168 coupling process Methods 0.000 description 3
- 238000005859 coupling reaction Methods 0.000 description 3
- 238000010276 construction Methods 0.000 description 1
- 239000007788 liquid Substances 0.000 description 1
- 239000012528 membrane Substances 0.000 description 1
- 238000012986 modification Methods 0.000 description 1
- 230000004048 modification Effects 0.000 description 1
- 238000005086 pumping Methods 0.000 description 1
- 230000003068 static effect Effects 0.000 description 1
Landscapes
- Transition And Organic Metals Composition Catalysts For Addition Polymerization (AREA)
Description
For tiden eksisterende pumper som benytter et fluid til å pumpe et annet fluid er kjent som ejektorer eller strålepumper. Disse pumpeinnretningene arbeider etter prinsippet for medføring, hvorved et drivfluid sprøytes gjennom et venturirør og frem-bringer et vakuum som trekker inn et sekundærfluid (fluid som egentlig skal pumpes) som medføres av drivfluidet. Begge fluider blir deretter ført nedstrøms for anvendelse. Ulempene ved slike innretninger er at den trykkgrense, ca. 8,75 Kp/cm 2, som de kan oppnå i drivfluidet som skal pumpes, så vel som den relativt lave pumpevolumkapasitet for ejektorenhetene .
En ny pumpe som benytter et drivfluid og et sekundærfluid som skal pumpes, er blitt utviklet og overvinner de tidligere nevnte begrensninger.
Hensiktene med oppfinnelsen er å skaffe en fluidpumpe som kan benyttes til å pumpe gassformige fluider så vel som væskeformige fluider, å skaffe en fluidpumpe som er i stand til å ope-rere ved høyere effektiviteter enn vanlige ejektorer og å skaffe en fluidpumpe som er istand til å pumpe et sekundærfluid ved meget høyere trykk, f.eks. av størrelsesorden på 100 kp/cm<2>eller mer, enn de vanlige ejektorer.
De ovenstående hensikter med oppfinnelsen oppnås ved å konstru-ere en fluidvekselpumpe.
Som tidligere nevnt benytter ejektorer et trykksatt drivfluid for å pumpe et sekundær fluid ved å medbringe sekundærfluid i drivfluidet. Drivfluidet kan defineres som det fluid som gir en økning i trykket til sekundær fluidet som skal pumpes. En del av energien i drivfluidet gis til det sekundærfluidet når de begge injiseres nedstrøms og senere anvendes. Det generelle prinsipp for ejektorer og strålepumper er bruken av et trykksatt drivfluid for å pumpe et sekundærfluid. Dette tidligere nevnte prinsipp er det samme prinsipp som en fluidvekselpumpe baseres på. Den generelle virkemåte for en fluidvekselpumpe er som følger. Et sekundærfluid (fluid som egentlig skal pumpes) innføres i et innstengningskammer ved hjelp av en innløpsåp-ning. Straks innstengningskammeret (betegnet som et "fluidvek selkammer") er tilstrekkelig fullt, isoleres innløpet til vekselkammeret fra innløpsåpningen og skaffer et innelukket område for sekundærfluidet. På et annet sted i fluidvekselpumpen finnes det et forråd av drivfluidet ved et høyere trykk enn det til sekundærfluidet. Dette fluid kan enten forekomme i en sta-tisk eller bevegelig tilstand. Det bevegendefluidforråd med trykksatt drivfluid innføres til det isolerte sekundærfluid slik at drivfluidforrådet blir forbundet med fluidvekselkammeret og tillater drivfluidet som står under høyere trykk, å strømme inn i fluidvekselkammeret som står under lavere trykk. Når dette finner sted øker trykket i sekundærfluidet på grunn av drivfluidet. Utløpsåpningen åpnes nå til fluidvekselskammeret hvor det nå trykksatte sekundærfluid vil bli overført for anvendelse. Når det drivfluidet fortrenger sekundærfluidet i fluidvekselkammeret, tvinger det sekundærfluidet nedstrøms med drivfluidet gjennom utløpsåpningen hvor sekundærfluidet til slutt vil bli anvendt. Straks nok av sekundærfluidet er blitt fjernet fra fluidvekselkammeret, isoleres vekselkammeret fra utløpsåpningen. På dette punkt åpnes tømmeåpningen til vekselkammeret hvor det trykksatte drivfluid fjernes fra fluidvekselkammeret. Straks drivfluidet er tilstrekkelig fjernet fra fluidvekselkammeret , innføres igjen sekundærfluid igjen i fluidvekselkammeret slik som det ble ved begynnelsen av pumpecyke-len, og cykelen kan nå tillates å gjenta seg selv kontinuerlig om ønskelig.
Drivfluidet og sekundærfluidet som støtes ut gjennom utløpsåp-ningen, kan benyttes i sin nåværende tilstand eller separeres slik at sekundærfluidet kan benyttes og drivfluidet om ønskelig returneres for gjenbruk i fluidvekselpumpen.
Den vedføyde tegning vil vise konstruksjonen av den forelig-gende oppfinnelse slik at de ovennevnte fordeler og trekk klart fremgår så vel som andre som lett vil forstås av den følgende beskrivelse.
Fig. 1-4 viser en utførelse av en fluidvekselpumpe.
Fig. 5-8 viser en annen utførelse og arbeidscykelen for en fluidvekselpumpe.
Fig. 9 viser et sideriss av apparatet vist på fig. 5-8.
Fig. 9A-9H viser de enkelte komponenter til fluidvekselpumpen vist på fig. 5-9. Fig. 91 viser i perspektiv et sideriss av fluidvekselpumpen vist på fig. 5-9. Fig. 9J viser i perspektiv et montasjeriss av de enkelte komponenter til fluidvekselpumpen vist på fig. 5-9. Fig. 10-13 viser en annen utførelse og arbeidssyklus for en fluidvekselpumpe.
Fig. 14 viser et sideriss av apparatet vist på fig. 10-13.
Fig. 15-18 viser en annen utførelse og arbeidscykel for en fluidvekselpumpe. Fig. 19-22 viser en annen utførelse og arbeidscykel for en fluidvekselpumpe. Fig. 23-26 viser en annen utførelse og arbeidscykel for en fluidvekselpumpe.
Fig. 27 viser et sideriss av apparatet vist på fig. 23-26.
Mer detaljert viser fig. 1-4 en fluidvekselpumpe som omfat-
ter et drivfluidinnløp 71, en fluidutløpsåpning 72, et sekundær-fluidinnløp 73, et fluidvekselkammer 74, en utløpsåpningsventil 75, en bevegelsesfluidinnløpsventil 76, en sekundærfluidinnløps-ventil 77, en utløpsåpningsventilaktuator 78, en sekundæfluidin-nløpsventilaktuator 79, bevegelsesfluidinnløpsaktuator 80 og arbeider generelt som følger. I eksempelet vil drivfluidet eller bevegelsesfluidet være vann og sekundære fluidet være luft. På fig. 1 blir sekundæfluid innført i fluidvekselkammeret 74. Straks fluidvekselkammeret 74 er tilstrekkelig fylt, stenges innløpsventilen 77. På fig. 2 blir både utløpsåpnings-ventilen 75 og bevegelsesfluidinnløpsventilen 76 åpnet, mens trykksatt bevegende fluid innføres i fluidvekselkammeret 74 og fortrenger det eksisterende sekundærfluid når så skjer. Det fortrengte sekundærfluid blir deretter av strømningen av det bevegende fluid tvunget nedstrøms gjennom utløpsåpningen 72 for sin tilsiktede bruk. på fig. 3 og 4 lukkes utløpsåpningsven-tilen 75 og bevegelsesfluidinnløpsventilen 76 straks sekundærfluidet er tømt ut fra utløpet 72. Nå er sekundærfluidinnløps-ventilen 77 åpnet. Når dette skjer, støtes trykksatt drivfluid inne i fluidvekselkammeret 74 ut gjennom sekundærfluidinnløpet 73 på grunn av det tilstedeværende innvendige trykk så vel som på grunn av gravitasjon, slik at den kan resirkuleres for gjenbruk. Ettersom det bevegende fluid tømmes, erstattes det av mer sekundærfluid og sykelen er nå klar til å gjenta seg selv.
En annen versjon av pumpen kan belyses som følger. F.eks. vil pumpen tjene som en matepumpe for vann til en høyttrykksdamp-kjel. Pumpen befinner seg på toppen av kjellokket og fluidinn-løpet 73 er åpnet til den virksomme innside av kjelkammeret. De opprinnelige innløp 71 og 73 vil nå tjene forskjellige funk-sjoner enn de tidligere beskrevne. Virkemåten er som følger. Med utløpsåpningsventilen 75 og bevegelsesfluidinnløpsventilen 77 i en lukket stilling, åpnes sekundærfluidinnløpsventilen 76 og tillater sekundærf luidet (vann) å komme inn. i f luidvekselkammeret 74. Straks det er fylt, stenges sekundærfluidinnløpsven-tilen 76. Nå åpnes bevegelsesfluidinnløpsventilen 77. Når dette skjer, kommer trykksatt bevegende fluid (damp) inn i fluidvekselkammeret 74, fortrenger vannet som befinner seg der når så skjer og tvinger det ut bevegelsesfluidinnløpet 73. Straks trykket inne i fluidvekselkammeret 74 blir likt kjeltrykket, tømmer det gjenværende vann seg fra fluidvekselkammeret 74 og inn i kjelen. Nå er fluidvekselkammeret 74 fylt med damp. Beve-gelsesf luidinnløpsventilen 77 stenges og utløpsåpningsventilen 75 åpne og tillater den trykksatte damp å unnslippe til atmos-færen. Straks dampen er sluppet ut, stenges utløpsåpningsven-tilen 75. Den sekundære innløpsventil åpnes igjen når sekundær fluidet enda en gang innføres i fluidvekselkammeret 74 og sykelen er nå klar til å gjenta seg selv.
Som mer detaljert vist på fig. 5-9H en fluidvekselpumpe som omfatter et bevegelsesfluidinnløp 11, en fluidutløpsåpning 12, et sekundærfluidinnløp 13, en fluidtømmekanal 14, et fluidvekselkammer 15, en fluidoverføringspassasje 16, en rotor 17, en drivakselkobling 18, en drivaksel 19, en fluidutløpskanal 20, et fluidoverføringsrør 39, en overføringsrørendeplate 21, et pumpehus 22 og arbeider generelt som følger, på fig. 5 dreier akselen 19 rotoren 17 med urviseren og fluidvekselkammeret 15 åpnes til sekundærfluidinnløpet 13. Her føres sekundærfluid inn i fluidvekselskammeret 15. På fig. 6 fortsetter rotoren 17 å rotere, fluidvekselkammeret 15 isolerer seg selv fra det sekundære fluidinnløp 13 og åpnes til fluidoverførings-passasjen 16 som åpner fluidvekselkammeret 15 til bevegelses-fluidinnløpet 11. Når dette skjer, blir trykksatt bevegende fluid innført ved bevegelsesfluidinnløpet 11 ledet inn i fluidvekselkammeret 15. Det bevegende fluid som har høyere trykk fortrenger sekundærfluidet som har lavere trykk når turbulens og blanding finner sted. Idet det bevegende fluid fortsetter å strømme inn i fluidåpningen 11, tvinges sekundærfluidet med det bevegende fluid nedstrøms gjennom fluidutløpsåpningen 12 og fluidutløpskanalen 20 for anvendelse og etterlater det bevegende fluid i fluidvekselkammeret 15. På fig. 7 fortsetter rotoren 17 å rotere og fluidvekselkammeret 15 isoleres fra fluidoverføringspassasjen 16 og fluidtømmekanalen 14 åpnes til fluidvekselkammeret 15. Når det forekommer fluidtømmekanalen 14
■som finnes på et parti av sekundærfluidinnløpet 13, støtes det trykksatte, bevegende fluid ut fra fluidvekselkammeret 15 på grunn av fluidets innvendige trykk. Sentrifugalkraft så vel som gravitasjon kan også tvinge det trykksatte, bevegende fluid fra fluidvekselkammeret 15. Dette bevegende fluid blir deretter ført bort ved kanalen 14, hvor det kan resirkuleres for gjenbruk om ønskelig. På fig. 8 fortsetter rotoren 17 å rotere, fluidvekselkammeret 15 åpnet igjen til sekundærfluidinnløpet 13 og sykelen er nå klar til å gjenta seg selv.
Tilsvarende som for fig. 1-4 hvor der ble omtalt to forskjellige versjoner av de samme punktet, skal det også omtales to versjoner av pumpetypen vist på fig. 5-9. Det vil i den forbindelse benyttes den samme bruk til mating av vann til en kjel som tidligere omtalt. Forskjellen mellom de to pumpeenhetene er at på fig. 10-14 er det anordnet et separat fluidtømmeutløp 32 istedet for å innbefatte det sammen med sekundærfluidinn-løpet 31 og den tidligere forekommende fluidutløpsåpning 12
og fluidkanal 20 er utelatt.
Mer detaljert viser fig. 10-14 en fluidvekselpumpe som omfatter et trykksatt bevegelsesfluidinnløp 23, en sekundærfluidinnløps-kanal 24, en fluidtømmekanal 25, et fluidvekselkammer 26, en fluidoverføringspassasje 27, et pumpehus 28, en rotor 29, en drivaksel 30, et sekundærfluidinnløp 31, et fluidtømmeutløp 32, et fluidoverføringsrør 40 og arbeider som følger, på fig. 10 dreier drivakselen 30 rotoren 28 med urviseren og fluidvekselkammeret 26 åpnes til sekundære fluidinnløpet 31 og sekundærfluidet (vann) innføres i fluidvekselkammeret 26. På fig. 11 fortsetter rotasjonen av rotoren 28, fluidvekselkammeret 26 isoleres .-fra sekundærf luidinnløpet 31 og åpnes til f luidoverf ør-ingspassas jen 27 som åpner fluidvekselkammeret 26 til bevegel-ses f luidinnløpet 23. Når dette skjer, ledes trykksatt bevegende fluid (damp), innført ved bevegelsesfluidinnløpet 23, inn i fluidvekselkammeret.26. Det bevegende fluid som har høyere trykk, fortrenger sekundærfluidet som har lavere trykk, når turbulens og blanding finner sted og tvinger det eksisterende sekundærfluid (vann) ut av bevegelsesfluidinnløpet 23. Straks trykket inne i fluidvekselkammeret 26 er likt det i kjelen, tømmes det gjenværende vann fra fluidvekselkammeret 26 inn i kjelen. Nå er fluidvekselkammeret 26 fylt av damp. På fig. 12 fortsetter rotoren 28 å rotere og fluidvekselkammeret 26 isoleres fra fluidoverføringspassasjen 27 og åpnes til fluidtømme-utløpet 32 hvor det bevegende fluid (damp) støtes ut på grunn av innvendig trykk. Sentrifugalkraft så vel som gravitasjon kan også tvinge den trykksatte, bevegende fluid fra fluidvekselkammeret <16 . Det bevegende fluid blir deretter ført bort ved fluid-tømmekanalen 25. På fig. 13 fortsetter rotasjonen av rotoren 28 og igjen åpner f luidvekselkammeret 26 til sekundærf lu id.I" (.[.-f1
31 og er nå klar til å gjenta seg selv.
Fig. 15-18 skiller seg fra fig. 5-9 ved at det er anordnet et separat fluidtømmeutløp 35 slik som det ene tidligere vist på fig. 10-14, det forekommer multiple fluidvekselkammere 36
og det bevegende fluid blir ikke innført i pumpen i en aksialretning, men isteden radialt langsetter pumpens lengde. Som eksempel vil bare virkemåten til ett fluidvekselkammer gjennom-gås Mer det i detaljert viser fig. 15-18 en fluidvekselpumpe som omfatter et sekundærfluidinnløpet 33, en fluidoverførings-passasje 34, en fluidtømmeåpning 35, et fluidvekselkammer 36,
en drivakselkobling 37, et trykksatt drivfluidinnløp 38, en utløpsåpningskanal 41, en drivaksel 42, en rotor 43, et fluid-overføringsrør 44, et pumpehus 45, en fluidtømmekanal 46, en bevegelsesfluidinnløpskanal 47, en fluidutløpsåpning 69 og arbeider som følger. På fig. 15 dreier drivakselen 42 rotoren 43 med urviseren og fluidvekselkammeret 36 åpnes til sekundær-fluidinnløpet 33 og et sekundærfluid innføres i fluidvekselkammeret 36. På fig. 16 fortsetter rotasjonen av rotoren 43, fluidvekselkammeret 36 isoleres fra sekundærfluidinnløpet 33 og åpnes til fluidoverføringspassasjen 34 og det trykksatte beve-gelsesf luidinnløp 38 langsetter pumpens lengde. Når dette finner sted, innføres trykksatt bevegelsesfluid i én ende av fluidvekselkammeret 36. Det bevegende fluid tvinger sekundærfluidet inne i fluidvekselkammeret 36 ut gjennom fluidoverføringspassa-sjen 34, hvor det støtes gjennom fluidutløpsåpningen 69 for anvendelse og etterlater det bevegelige fluid som nå fyller fluidvekselkammeret 36. På fig. 17 fortsetter rotasjonen av rotoren 43, fluidvekselkammeret 36 er isolert fra fluidover-føringspassasjen 34 og bevegelsesfluidinnløpet 38 og åpnes til fluidtømmeåpningen 35, hvor det bevegende fluid støtes ut på grunn av det forekommende innvendige trykk. Sentrifugalkraft så vel som gravitasjon kan også tvinge det trykksatte bevegende fluid ut av fluidvekslekammeret 36. Det bevegende fluid blir deretter ført bort ved fluidtømmekanalen 41. På fig. 18 åpnes ved fortsatt rotasjon av rotoren 43 igjen fluidvekselkammeret 36 til det sekundære fluidinnløp 33 og sykelen er nå klar til å gjenta seg selg. Det annet fluidvekselkammer 36 arbeider på
samme måte som det nettopp beskrevne.
Fig. 19-22 skiller seg fra fig. 5-9 ved at det bevegede fluid ikke innføres i pumpen i en aksialretning, men isteden radialt langsetter pumpens lengde som tidligere vist på fig. 15-18 og det trykksatte bevegelsesfluidinnløp 49 står ikke direkte i forbindelse med fluidoverføringspassasjen 51 som ved de fore-gående eksempler, når fluidvekselkammeret 48 åpnes til fluid-overføringspassasjen 51. Ved dette eksempel kan det nevnes at sekundærfluidet er luft og det bevegende fluid er vann. Mer detaljert viser fig. 19-22 en fluidvekselpumpe som omfatter et fluidvekselkammer 48, et trykksattbevegelsesfluidinnløp 49, en bevegelsesfluidinnløpskanal 50, en fluidoverføringspassasje 51, et fluidoverføringsrør 52, en fluidtømmekanal 53, et sekundær-fluidinnløp 54, en utløpsåpningskanal 55, en drivakselkobling 56, en drivaksel 57, en rotor 58, et pumpehus 59, en fluidut-løpsåpning 70 og arbeider som følger. På fig. 19 åpnes fluidvekselkammeret 48 til sekundærfluidinnløpet 54 idet drivakselen 57 dreier rotoren 58 med urviseren, og et sekundærfluid inn-føres i fluidvekselkammeret 48. På fig. 20 fortsetter rotoren
58 å rotere og fluidvekselkammeret 48 isoleres fra sekundær-fluidinnløpet 54 og åpnes til det trykksatte bevegelsesfluidinn-løp 49 langsetter lengden av pumpen. Når dette finner sted, føres trykksatt bevegende fluid inn i fluidvekselkammeret 48 langsetter lengden av pumpens. Dette gjør at trykket til sekundærf luidet i fluidvekselkammeret øker. På fig. 21 fortsetter rotoren 58 å rotere, fluidvekselkammeret 48 isoleres fra det trykksatte bevegelsesfluidinnløp 49 og åpnes til fluidoverfør-ingspassasj en 51. Nå blir sekundærfluidet (luft) og en del av det bevegende fluid tvunget ut av fluidvekselkammeret 48, gjennom fluidoverføringspassasjen 51 og inn i fluidoverføringsrøret 44 hvor den støtes ut gjennom utløpsåpningen 70 og kanalen 41 for anvendelse. Mesteparten av det tyngre vann etterlates og fyller fluidvekselrkammeret 48. På fig. 22 fortsetter rotasjonen av rotoren 58, fluidvekselkammeret 48 isoleres fra fluid-overføringspassasjen 51 og åpnes til fluidtømmekanalpartiet i sekundærfluidinnløpet 53, hvor drivfluidet støtes ut fra fluidvekselkammeret 48 på grunn av innvendig trykk. Sentrifugalkraft såvel som gravitasjon kan også tvinge det trykksatte drivfluid ut av fluidvekselkammeret 48. Ytterligere rotasjon av rotoren 58 vil igjen åpne fluidvekselkammeret 48 til det sekundære fluidinnløp 54 slik at cykelen kan gjentas.
Fig. 23-27 skiller seg fra fig. 5-9 ved at det er anordnet et separat fluidtømmeutløp 63 slik som de tidligere viste og at det er ikke noe fluidoverføringsrør eller passasje som tidligere vist. Mer detaljert viser fig. 23-27 en fluidvekselpumpe som omfatter et sekundærfluidinnløp 60, et fluidvekselkammer 61, et drivfluidinnløp 62, et fluidtømmeutløp 63, en fluid-tømmeutløpskanal 64, en rotor 65, en drivaksel 66, et pumpehus 67, en fluidutløpsåpning 68 og som arbeider som følger.
På fig. 23 dreier drivakselen 66 rotoren med urviseren og fluidvekselkammeret 61 åpnes til sekundærfluidinnløpet 60 og sekundærf luidet innføres i fluidvekselkammeret 61. På fig. 24 fortsetter rotasjonen av rotoren 65, fluidvekselkammeret 61 isoleres fra sekundærfluidinnløpet og åpnes til det trykksatte bevegelsesfluidinnløp 62. Når dette finner sted, føres det trykksatte, bevegende fluid inn i en ende av fluidvekselkammeret 61. Den bevegende fluid tvinger den sekundære fluid inne i fluidvekselkammeret 61 ut av fluidutløpsåpningen 68 for anvendelse og etterlater trykksatt, bevegende fluid inne i fluidvekselkammeret 61. På fig. 25 fortsetter rotasjonen av rotoren 65 og fluidvekselkammeret 61 isoleres fra det trykksatte, beveg-elsesf luidinnløp 62 og åpnes til fluidtømmeåpningen 63, hvor det bevegelige fluid støtes ut av fluidtømmeåpningen 63 og fluidtømmekanalen 64 på grunn av innvendig trykk. Sentrifugalkraft såvel som gravitasjon kan også tvinge det trykksatte bevegende fluid ut fra fluidvekselkammeret 61. På fig. 26 fortsetter rotasjonen av rotoren 65 og fluidvekselkammeret 61 åpnes igjen til det sekundære fluidinnløp 60 hvorettersykelen er klar til å gjentas .
Som vist i de tidligere eksempler, kan fluid komme inn i og forlate fluidvekselkammeret til pumpen under slike krefter som trykk, gravitasjon, impuls etc., avhengig av arbeidsbe-tingelsene. Kamrene og åpningen i pumpen kan konstrueres for enhver form eller mengde som ønskes. Pakningene mellom slike deler som rotoren og ventilene er tette nok til å hindre en hver uønsket lekkasje. Restriktive membraner eller innretninger kan benyttes på slike steder som fluidoverføringspassasjen eller fluidutløpsåpningen slik at bare et sekundærfluid tillates å passere, mens passasjen av drivfluidet hindres. Like-ledes kan separerende organer om nødvendig anordnes for pumpens utløpsfluid. Pumpingen av sekundærfluidet finner ikke sted kontinuerlig, men foretas hver gang et fluidvekselkammer blir satt under trykk under driften.
Ejektorer og strålepumper pumper sekundærfluid med bruk av
et drivfluid ved hjelp av kontinuerlig medbringing, mens en fluidvekselpumpe også benytter et drivfluid til å pumpe et sekundærfluid, dog ikke ved medbringing, men ved utveksling av et fluid med det annet. Sekundærfluidet kan føres inn i fluidvekslekammeret ved atmosfærisk eller under større trykk. På-dragsorganene for ventiler og drivaksler til pumpene kan være en av de mange utførelser som er innlysende for enhver fagmann, f.eks. mekaniske, elektriske etc.
All driv- og sekundærfluid behøves ikke å fjernes fra fluidvekselkammeret under arbeidcykelen av pumpen så lenge pumpen fremdeles tilfredsstillende fungerer som ønsket. En separat fluidtømmeåpning er ikke nødvendig hvis det er akseptabelt å tillate at det trykksatte drivfluid støtes ut en annen utløpsan-ordning som sekundærfluidinnløpet, som tidligere vist. I de roterende versjoner av pumpen tidligere vist på tegningen, viser de skyggelagte områder av pumpene posisjonen av sekundær-fluidinnløpende, fluidvekselkamrene, fluidoverføringspassa-sjene og fluidtømmeåpningene. Pumpene selv kan utgjøre enhver kombinasjon av de tidligere viste utførelser eller hvilke som helst utførelser som er egnet for deres anvendelse. Den ovenstående detaljerte beskrivelse er bare gitt for å lette for-ståelsen og ingen unødige begrensninger skal kunne utledes derav, da modifikasjoner vil være innlysende for fagfolk.
Claims (5)
1. Fluidpumpe til overføring av et sekundærfluid ved hjelp av et trykksatt drivfluid,
karakterisert ved at den omfatter en roterende kammeranordning for periodisk sekvensiell forbindelse med sekundærfluidet, drivfluidet og pumpens tømmeorgan, og et organ for å rotere kammeret.
2. Pumpen i henhold til krav 1,
karakterisert ved at den roterende kammeranordning ytterligere omfatter et roterende kammer som isoleres mellom hver forbindelse med sekundærfluidet, med det bevegende fluid og med tømmeorganet.
3. Pumpen i henhold til krav 2,
karakterisert ved at organet for rotasjon dessuten omfatter en roterende aksel forbundet med kammeret.
4. Syklisk fluidvekselpumpe for å overføre et sekundærfluid fra innløpet til utløpet i pumpen ved bruk av et trykksatt drivfluid,
karakterisert ved at den omfatter et cyklisk organ som inneholder et bevegelig kammer, idet kammeret periodisk forbindes med og fylles av sekundærfluidet, hvoretter kammeret deretter åpnes for drivfluidet som erstatter sekundærfluidet ved blanding med dette og som dessuten fører det sekundære fluid nedstrøms, og at kammeret etter å ha blitt fylt med av drivfluidet beveges til forbindelse med tømmeorganet, sekundærf luidinnløpsorganet for innføring av sekundærfluidet i kammeret, drivfluidinnløpsorganer for å innføre drivfluidet til kammeret og dessuten for å tømme ut blandingen av sekundær- og drivfluid, samt et drivorgan for å bevege det sykliske organ.
5. Oppfinnelsen i henhold til krav 4, karakterisert ved at det bevegelige kammer er et kammer som roterer og står i periodisk forbindelse med sekundærfluidinnløpsorganet, deretter drivfluidinnløpsorganet og deretter tømmeorganet.
Applications Claiming Priority (2)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
US06/865,369 US4818187A (en) | 1986-05-21 | 1986-05-21 | Fluid exchange pump |
PCT/US1987/001225 WO1987007338A1 (en) | 1986-05-21 | 1987-05-21 | Fluid exchange pump |
Publications (2)
Publication Number | Publication Date |
---|---|
NO880255L true NO880255L (no) | 1988-01-21 |
NO880255D0 NO880255D0 (no) | 1988-01-21 |
Family
ID=26775841
Family Applications (1)
Application Number | Title | Priority Date | Filing Date |
---|---|---|---|
NO880255A NO880255D0 (no) | 1986-05-21 | 1988-01-21 | Fluidvekselpumpe. |
Country Status (1)
Country | Link |
---|---|
NO (1) | NO880255D0 (no) |
-
1988
- 1988-01-21 NO NO880255A patent/NO880255D0/no unknown
Also Published As
Publication number | Publication date |
---|---|
NO880255D0 (no) | 1988-01-21 |
Similar Documents
Publication | Publication Date | Title |
---|---|---|
US4479352A (en) | Hot-water storage type power generating unit | |
US6773226B2 (en) | Rotary work exchanger and method | |
GB2369071A (en) | Pump device | |
NO882244L (no) | Oppvarmingssystem med vaeskeaggregat som varmekilde. | |
NO154948B (no) | Sentrifugalavgasser. | |
JP7444794B2 (ja) | 水浄化システム及びプロセス | |
IL140585A (en) | A device for sweetening water in a continuous kinetic process using reverse osmosis with pressurized supply tanks | |
US20190024643A1 (en) | Power generation using liquids with different vapour pressures | |
NO880255L (no) | Fluidvekselpumpe. | |
NO20131706A1 (no) | Pumpesammenstilling inneholdende et flertall jetpumper | |
US20160333748A1 (en) | Method and a system for driving a turbine | |
US4818187A (en) | Fluid exchange pump | |
NO152664B (no) | Verktoey utstyrt med slaginnretning. | |
CN115779473B (zh) | 一种蒸馏降膜蒸发装置及其使用方法 | |
CN215292804U (zh) | 一种真空泵换油装置 | |
US11530644B1 (en) | Ericsson cycle turbine engine | |
JP3334110B2 (ja) | 流体の吸引吐出装置 | |
CN218491510U (zh) | 一种氨氮废水处理用蒸发器 | |
RU180313U1 (ru) | Судовая паросиловая установка с закрытой турбиной | |
CN211752602U (zh) | 一种新型蒸汽冷凝回收装置 | |
US117504A (en) | Improvement in hydraulic motors | |
US7641771B1 (en) | Pressure desalination | |
CN106698568A (zh) | 自动手动双模式太阳能梯级沸腾海水淡化装置及工作方法 | |
RU2234355C1 (ru) | Испарительный опреснитель | |
DE807359C (de) | Rotierender Druckluft-Fluesigkeitsheber |